P6_TA(2009)0118
Řešení ropné krize
A6-0035/2009
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o řešení ropné krize ( 2008/2212(INI) )
Evropský parlament
, —
s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007 nazvané "Energetická politika pro Evropu" ( KOM(2007)0001 ),
—
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. června 2008 nazvané "Řešení problému vyšších cen ropy" ( KOM(2008)0384 ),
—
s ohledem na směrnici Rady 73/238/EHS ze dne 24. července 1973 o opatřeních ke zmírnění následků potíží v zásobování ropou a ropnými produkty Úř. věst.
L 228, 16.8.1973, s. 1.
,
—
s ohledem na rozhodnutí Rady 77/706/EHS ze dne 7. listopadu 1977, kterým se stanoví společný ukazatel Společenství ke snížení spotřeby primární energie při potížích v zásobování ropou a ropnými produkty Úř. věst.
L 292, 16.11.1977, s. 9.
,
—
s ohledem na směrnici Rady 2006/67/ES ze dne 24. července 2006, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných. produktů Úř. věst.
L 217, 8.8.2006, s. 8.
,
—
s ohledem na návrh směrnice Rady ze dne 13. listopadu 2008, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů, který předložila Komise ( KOM(2008)0775 ),
—
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2008 týkající se druhého strategického přezkumu energetické politiky: akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití ( KOM(2008)0781 ),
—
s ohledem na zelenou knihu ze dne 12. listopadu 2008 nazvanou "Na cestě k zabezpečené, udržitelné a konkurenceschopné evropské energetické síti" ( KOM(2008)0782 ),
—
s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o makroekonomických dopadech zvyšování cen energie Úř. věst.
C 287 E, 29.11.2007, s. 548.
,
—
s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o závislosti na ropě Úř. věst.
C 227 E, 21.9.2006, s. 580.
,
—
s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2008 o krizi v odvětví rybolovu v důsledku rostoucích cen pohonných hmot Úř. věst.
C 182, 4.8.
2009, s. 60.
,
—
s ohledem na závěry předsednictví ohledně zabezpečení dodávek energie, které během svého zasedání ve dnech 15. a 16. října 2008 vydala Evropská rada,
—
s ohledem na závěry předsednictví ohledně vlivu vysokých cen potravin a ropy na politiku v různých oblastech, které během svého zasedání ve dnech 19. a 20. června 2008 vydala Evropská rada,
—
s ohledem na "World Energy Outlook 2008" Mezinárodní energetické agentury (IEA),
—
s ohledem na průzkumné stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. ledna 2009 na téma řešení ropné krize TEN/368 - CESE 46/2009
,
—
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
—
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A6-0035/2009 ),
A.
vzhledem k tomu, že v zájmu zabezpečení dodávek energie v nadcházejících desetiletích bude na evropské úrovni stále větší pozornost věnována diverzifikaci tras dodávek energie a jejích zdrojů, úsporám energie a energetické účinnosti,
B.
vzhledem k tomu, že je stále naléhavější vytvořit koherentní a komplexní energetickou politiku Společenství s cílem zajistit bezpečnost dodávek v době, kdy je Evropská unie stále závislejší na dovozu,
C.
vzhledem k tomu, že ropa patří mezi omezené zdroje,
D.
vzhledem k tomu, že těžba ropy v Evropské unii a v Norsku v roce 2007 přispívala k pokrytí domácí poptávky více než 30 %,
E.
vzhledem k tomu, že v současné době mnohé, i snadno těžitelné zdroje ropy nejsou v mnoha zemích světa plně zpřístupněny kvůli ekologickým opatřením nebo v rámci řízení zdrojů, a že na základě všeobecně vysokých nákladů na suroviny a materiály se náklady na získávání ropy od roku 2005 zdvojnásobily,
F.
vzhledem k tomu, že podle propočtů Úřadu pro energetické informace Spojených států amerických bude v roce 2030 celosvětová poptávka po ropě o více než jednu třetinu vyšší než byla v roce 2006, poptávka v Evropské unii v letech 2005 až 2030 poroste zejména kvůli rostoucí poptávce v odvětví dopravy ročně v průměru o 0,25 % a v důsledku toho bude v roce 2030 podíl ropy na poptávce po primárních energiích činit v Evropské unii 35 %,
G.
vzhledem k tomu, že závislost Evropské unie na dovozu ropy do roku 2030 stoupne na 95 % a že konvenční zásoby ropy budou současně ve zvýšené míře soustředěny v zemích "strategické elipsy" a rostoucí konkurence v poptávce může vést k nejistotě v oblasti dodávek,
H.
vzhledem k tomu, že lze očekávat dlouhodobý růst cen ropy,
I.
vzhledem k tomu, že vyšší inflace související se zvyšováním cen ropy a základních komodit způsobila oslabení kupní síly,
J.
vzhledem k tomu, že kolísání cen v roce 2008 nelze přičítat pouze nabídce a poptávce v danou dobu, a vzhledem k tomu, že toto kolísání má negativní vliv na hospodářství,
K.
vzhledem k tomu, že vznik nových investičních nástrojů na trhu s ropou a dalšími základními komoditami ještě znásobilo kolísání cen těchto komodit, a vzhledem k tomu, že je třeba zajistit větší transparentnost na energetických trzích,
1.
upozorňuje na to, že ve výše zmíněném sdělení Komise o druhém strategickém přezkumu energetické politiky je opět věnována zvláštní pozornost otázce zabezpečení dodávek; vyslovuje však politování nad tím, že se Komise nepoučila z hospodářské krize, která ukázala, že pouze rozsáhlá změna energetické politiky EU povede k řešení, pokud jde o zabezpečení dodávek, solidaritu mezi členskými státy, zaměstnanost a sociální, environmentální a hospodářské otázky; vyslovuje rovněž politování nad tím, že se politika EU doposud jednoznačně nezasadila za další rozvoj energetické politiky a energetické struktury;
2.
trvá na tom, aby kromě krátkodobých opatření na zabezpečení dodávek byl zohledněn i dlouhodobý horizont;
3.
vyzývá Komisi, aby se při přípravě návrhů právních předpisů více zaměřila na analýzu přímých i nepřímých dopadů navrhovaných opatření na bezpečnost dodávek a na náklady;
Zpřístupnění existujících zdrojů
4.
konstatuje, že podle různých odhadů lze i v budoucnu těžit dostatečné množství ropy na pokrytí poptávky; může se však stát, že nové metody těžby povedou ke zvýšení cen ropy; poznamenává však, že v důsledku to podpoří energeticky účinnější chování a využívání alternativních paliv, jako jsou biopaliva druhé generace a vodík, a využívání vozidel s elektrickým pohonem; rovněž konstatuje, že je nutné zlepšit investiční podmínky, a v této souvislosti dále zdůrazňuje, že přetrvávající vysoká poptávka po ropě způsobuje, že nabídka se stále více ocitá na hranici kapacit;
5.
poukazuje na to, že není jisté, kdy a v jaké míře dojde k nepoměru mezi rostoucí poptávkou a klesající nabídkou; je zneklidněn skutečností, že tato nejistota bude ve stále větší míře zvyšovat nebezpečí kolísání cen ropy; je proto přesvědčen, že by se měla přísně sledovat všechna opatření, která jsou vhodná pro snížení poptávky ropy;
6.
podporuje návrh Komise na krátkodobá opatření, která budou přijímána v případě nezbytného zmírňování prudkého nárůstu cen ropy; vyzývá členské státy, aby poskytovaly finanční podporu investicím do alternativních zdrojů energie, jako je např. obnovitelná energie, a aby za prioritu považovaly opatření na zvyšování povědomí spotřebitelů, podporovaly nákup energeticky úsporného zboží a služeb, a minimalizovaly tak dlouhodobé výdaje, a zároveň zmírňovaly budoucí pokles v dodávce ropy;
7.
požaduje, aby se zvýšilo úsilí o komerční využití nekonvenčních zdrojů ropy a aby se tímto způsobem přispělo k diverzifikaci za předpokladu, že jsou rozvíjeny a následně využívány těžební postupy šetrné k životnímu prostředí; zdůrazňuje, že přístup založený na životním cyklu týkající se emisí skleníkových plynů z paliv dodaných na trh EU, jak jej zavedl návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o změně směrnice 98/70/ES, pokud jde o specifikaci benzinu, motorové nafty a plynových olejů, o zavedení mechanismu pro sledování a snížení emisí skleníkových plynů pocházejících z paliv používaných v silniční dopravě, o změně směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o specifikaci paliva používaného plavidly vnitrozemské plavby, a o zrušení směrnice 93/12/EHS (KOM (2007)0018), poskytne skutečnou pobídku pro ropný průmysl ke snížení jeho dopadů na klima zlepšením výrobních procesů;
8.
je přesvědčen, že využívání ropy a dalších zdrojů energie s vysokými emisemi CO2 by se mělo omezovat, a to jak zvyšováním energetické účinnosti, tak přechodem na uhlíkově neutrálnější řešení, jako je jaderná energie či energie z obnovitelných zdrojů ;
9.
zastává názor, že těžbu existujících zásob ve stále větší míře ovlivňují politické faktory, mj. politická nestabilita, nedostatečná právní ochrana, ale také opatření na ochranu životního prostředí a řízení zdrojů; vyzývá proto Komisi, aby na všech úrovních zintenzivnila dialog s producentskými zeměmi a aby v oboustranném zájmu hledala pragmatická řešení konfliktů;
10.
vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s ropnými společnostmi a zeměmi produkujícími ropu hledala způsoby, jak lze i přes kolísající ceny a zisky zajistit přísun investic;
11.
očekává od naftařských společností, že budou investovat své nedávné značné zisky do objevování a rozvoje nových ropných rezerv a do propagace energeticky úsporných technologií a výzkumu produktů nahrazujících ropu (zejména pro použití v dopravě);
12.
naléhavě doporučuje dynamičtější vztah mezi Evropskou unií a zeměmi produkujícími ropu, k němuž bude patřit oboustranná ochota dávat i brát a jehož cílem budou stálejší a bezproblémovější dodávky i stanovování cen ropy, což by bylo v zájmu všech zúčastněných stran a světové ekonomiky obecně;
13.
vítá iniciativu Komise na vedení globálního politického dialogu formou setkání na vysoké úrovni, jehož se zúčastní zástupci zemí, které spotřebovávají a produkují ropu za účelem vytvoření spravedlivé rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu s ropou, a zabránění zemím produkujícím ropu, aby udržovaly ceny ropy na uměle vytvořené vysoké úrovni;
Transparentnost trhu a tvorba cen
14.
je znepokojen stále se zvyšujícím povážlivým kolísáním cen ropy, jež bylo možno sledovat v roce 2008 a které má negativní vliv na celé hospodářství Evropské unie a jeho spotřebitele;
15.
zastává názor, že kolísání cen ropy odráží zvýšenou poptávku po ropě, postupné vyčerpávání zásob ropy, změny demografických a urbanistických trendů, a to zejména v rozvíjejících se ekonomikách, kde zvýšení průměrného příjmu způsobuje zvýšení poptávky, spekulace na komoditních trzích a globální hospodářské cykly; dále zdůrazňuje, že ropa a další komodity se v důsledku oslabení amerického dolaru stále více používají k diverzifikaci portfolia;
16.
vyjadřuje znepokojení nad kolísáním cen ropy a jeho dopadem na hospodářskou a finanční stabilitu; vědom si výhod aktivních trhů s ropou a dalšími energetickými produkty, naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby zajistily co největší možnou transparentnost na energetickém trhu;
17.
uznává, že i hospodářství vývozců ropy jsou takovýmto kolísáním poškozována, a že je proto stabilizace cen ropy v oboustranném zájmu;
18.
vítá sdělení Komise ze dne 13. června 2008 o řešení problému vyšších cen ropy a sdílí její obavy z nedávného výrazného kolísání cen ropy a jeho negativního účinku na inflaci, hospodářskou soutěž, obchod a hospodářský růst;
19.
vidí hlavní příčinu nárůstu cen ropy za posledních osm let ve výrazném nárůstu poptávky, který vedl k výpadkům při těžbě, dopravě a rafinaci ropy a k velkým neočekávaným ziskům pouze několika velkých ropných podnikatelů; uznává, že na vývoji ceny ropy se ještě více odrazily citelně zvýšené ceny surovin a spekulativní transakce na finančních trzích;
20.
zdůrazňuje, že je třeba stanovit jako prioritu dohled na hospodářskou soutěž při zpracování a prodeji ropy a ropných produktů a zvyšovat transparentnost údajů o komerčních zásobách ropy;
21.
je přesvědčen, že pro to, aby došlo ke stabilizaci ceny ropy, je nezbytné zvýšit transparentnost trhu; vyzývá Komisi, aby v tomto smyslu předložila Parlamentu a Radě příslušné návrhy; poukazuje na to, že transparentnost je naléhavě nutno zvýšit i v zemích produkujících ropu a že je rovněž nutno transparentním způsobem zveřejňovat objemy produkce a úroveň rezerv; vyzývá Komisi a členské státy, aby se snažily o větší transparentnost v rámci svého dialogu se zeměmi produkujícími ropu;
22.
vítá v této souvislosti studii o využívání a nákladovosti týdenního zveřejňování výše zásob navrženou při druhém přezkumu strategie v oblasti energetiky; vyzývá Komisi, aby výsledky studie zahrnula do svých dalších legislativních opatření; zároveň zdůrazňuje, že je nutné dosáhnout transparentnosti na celosvětové úrovni;
23.
upozorňuje na to, že rozdílné technické specifikace pro ropné produkty v hlavních odběratelských zemích vedou k roztříštění trhu, které se může v případě výpadků dodávek projevit v dramatickém zvýšení ceny; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na odstranění těchto překážek v přístupu na trh;
24.
zastává názor, že úkolem strategických zásob je čelit fyzickému překročení kapacity způsobenému výpadky dodávek; odmítá proto z důvodů udržitelné rozpočtové politiky veškeré pokusy bránit kolísání cen ropy využíváním těchto zásob;
25.
zdůrazňuje význam aktivní činnosti, která má umožnit dostupnost nových alternativních zdrojů energie pro malé podniky, aby byly méně závislé na výkyvech cen ropy; uvědomuje si význam malých a středních podniků pro výrobu biopaliv a dalších forem energie z obnovitelných zdrojů; vyjadřuje znepokojení nad technickými a regulačními překážkami, jež nadále existují v oblasti výroby a komercializace těchto produktů, a vyzývá Komisi, aby usilovala o usnadnění přístupu těchto paliv na trh;
26.
zdůrazňuje, že významnými nástroji stimulujícími rozvoj širokospektrálního, špičkového trhu s energeticky účinnými technologiemi a produkty by měly být účinný systém obchodování s emisemi a přijetí řady dalších opatření na úsporu energie; dále upozorňuje na význam uplatňování zásady "znečišťovatel platí"; připomíná, že čím více bude zemí, které prosadí podobnou politiku, tím menší bude dopad této politiky na konkurenceschopnost v rámci daného odvětví;
Investice do produkce a zpracování ropy
27.
bere na vědomí, že podle IEA bude do roku 2020 nutné ročně investovat do ropného průmyslu 350 miliard USD k tomu, aby se dosáhlo zabezpečení dodávek; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých politik poskytovaly investiční pobídky, a to zejména i v rámci Evropské unie; zdůrazňuje přitom úlohu dlouhodobé jistoty pro investory; odmítá však nahrazovat soukromé investice a kapitál veřejnými prostředky;
28.
je znepokojen důsledky současné krize úvěrového trhu pro investiční možnosti ropného průmyslu a žádá Komisi a členské státy, aby své úsilí o překonání krize úzce koordinovaly;
29.
vítá rozsáhlejší používání biopaliv v dopravě, které by mohlo přispět k lepšímu zabezpečení dodávek; konstatuje, že se tímto způsobem dosáhne v ropném průmyslu konsolidace a restrukturalizace; konstatuje dále, že je nutno dodatečně přijmout strukturální opatření v odvětví dopravy s cílem minimalizovat poptávku po ropě;
30.
vyzývá členské státy a podniky k tomu, aby se i navzdory tomuto vývoji postaraly o to, že v Evropské unii bude k dispozici dostatečné množství zásob, aby bylo možno vyrovnat nedostatky vzniklé např. následkem přírodních katastrof;
31.
vyzývá členské státy, Komisi a ropné společnosti, aby zajistily odpovídající odborné vzdělání odborníků, kteří jsou potřební pro výzkum v oblasti ropných rezerv a těžby ropy;
Přepravní trasy
32.
vítá úspěchy, kterých bylo v rámci programu INOGATE dosaženo právě v oblasti opatření pro budování důvěry; vyzývá Komisi, aby navrhla strategii na podporu a lepší koordinaci projektů tohoto typu pomocí podpůrných opatření;
33.
upozorňuje na zásadní význam dobrých sousedských vztahů mezi tranzitními státy i mezi nimi a jejich sousedními státy a pověřuje členské státy a Komisi, aby v tomto ohledu zvýšily své úsilí;
34.
konstatuje, že ropovody byly vyňaty z transevropských energetických sítí, a vyzývá členské státy a Komisi, aby vzhledem k současnému vývoji posoudily zařazení ropné infrastruktury do TEN-E, a to zejména vzhledem k poklesu domácí výroby a současnému růstu závislosti na dovozu a potřebě nových dopravních kapacit;
35.
vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci společné zahraniční, obchodní a bezpečnostní politiky snažily o stabilizaci, zejména v zemích produkujících ropu, které jsou ohrožovány politickou nestabilitou, protože stabilita představuje základ pro investice a prosperitu;
36.
zdůrazňuje, že nové projekty týkající se ropné infrastruktury, jako např. ropovody Oděsa-Gdaňsk a Constanța-Terst, by měly nadále zůstat vysoce prioritními projekty evropského zájmu;
37.
je znepokojen rozmáhajícím se pirátstvím, které ohrožuje mezinárodní lodní dopravu, a tím i přepravu ropy, a vítá společnou akci Rady Společná akce Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Úř. věst.
L 301, 12.11.2008, s. 33).
v této věci;
38.
je dále znepokojen tím, že přepravní trasy a strategické infrastruktury jsou ohrožovány terorismem, a vyzývá Komisi a členské státy k prohloubení dialogu s hlavními zúčastněnými stranami;
Doprava a stavebnictví
39.
poukazuje na možnost úspor energie v odvětví stavebnictví, které by mohlo snížit svou poptávku po fosilních zdrojích energie, jako je ropa a plyn, a vítá současnou snahu Komise a členských států o ještě lepší využití této možnosti;
40.
vítá úsilí Evropské unie o diverzifikaci zdrojů energie v odvětví dopravy; upřednostňuje při zavádění nových technologií tržní přístupy; uznává, že cena je tím nejlepším ukazatelem konkurenceschopnosti nových technologií; vyslovuje politování nad nedostatkem ambicí, pokud jde o potenciál pro energeticky účinná, lépe konstruovaná a lehčí vozidla;
41.
vyjadřuje své pochyby o tom, že by ve střednědobém a dlouhodobém horizontu byla paliva první generace vhodnou náhradou ropy; požaduje, aby bylo vyvíjeno větší úsilí ve výzkumu syntetických paliv;
42.
je přesvědčen o tom, že nárůst spotřeby ropy v dopravě lze ve střednědobém a dlouhodobém horizontu snížit pouze tehdy, jestliže Evropská unie a členské státy učiní dodatečná opatření, která posunou dopravu a mobilitu směrem k udržitelným způsobům dopravy, jež nespotřebovávají žádnou ropu nebo jí spotřebovávají méně, jako je železnice a vodní doprava, a které vedou k intermodální mobilitě v městských oblastech (chůze, jízda na kole, veřejná doprava); je dále přesvědčen, že podstatných úspor energie lze dosáhnout rozsáhlejším využíváním moderních systémů řízení dopravy, jež zkracují čekací doby a nepřímé trasy v silniční a letecké dopravě, jakož i v lodní přepravě, a dále zvýšenou podporou ekologické logistiky;
Vztahy se zeměmi s rostoucí spotřebou ropy
43.
zastává názor, že v rámci společných vnějších vztahů Unie se zeměmi s výrazně rostoucí spotřebou ropy musí být více zohledněna témata energetické politiky a že Evropská unie musí působit tak, aby byly odstraněny státní dotace pro ropné produkty;
44.
vyzývá Komisi, aby do společné zahraniční a obchodní politiky a do společné politiky sousedství zahrnula opatření, která mohou přispět k tomu, aby se zrychlilo oddělení hospodářského růstu od spotřeby ropy v celosvětovém měřítku;
45.
poukazuje především na to, že geopolitickým dopadům změn globálních podmínek pro mezinárodní energetickou bezpečnost a důsledkům pro budoucí politiku řízení mezinárodních záležitostí dosud nevěnovala Evropská unie dostatečnou pozornost a diskusní prostor; domnívá se, že trvání na vnitrostátních řešeních musí být nahrazeno novými typy úzké politické a hospodářské spolupráce mezi EU, USA, Ruskem a Čínou, které musí být ve střednědobém horizontu institucionalizovány;
o
o o
46.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států.
