KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0264/2006
31.
8.
2006
ZPRÁVA
o médiích a rozvoji
(2006/2080(INI))
Výbor pro rozvoj
Zpravodaj:
Manolis Mavrommatis
PE 374.431v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
STANOVISKO Výboru pro kulturu a vzdělávání ..............................................15
POSTUP...................................................................................................................................18
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o médiích a rozvoji
( 2006/2080(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí (MDGs) přijaté dne 18. září 2000 na Světovém summitu tisíciletí Organizace spojených národů v New Yorku,
– s ohledem na Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) podepsanou dne 18. prosince 1979,
– s ohledem na Johannesburskou deklaraci o udržitelném rozvoji přijatou dne 4. září 2002 na Světovém summitu o udržitelném rozvoji,
– s ohledem na usnesení o výsledcích zvláštního zasedání Valného shromáždění OSN konaného od 5. do 9. června 2000 na téma „Ženy 2000: rovnost, rozvoj a mír pro 21. století“, přijaté Smíšeným parlamentním shromážděním AKT–EU dne 12. října 2000 v Bruselu
Úř. věst.
C 64, 28.2.2001, s. 49. ,
– s ohledem na usnesení o právech zdravotně postižených a starších osob v zemích AKT přijaté Smíšeným parlamentním shromážděním AKT–EU dne 1. listopadu 2001 v Bruselu (Belgie)
Úř. věst.
C 78, 2.4.2002, s. 64. ,
– s ohledem na článek 19 Všeobecné deklarace lidských práv z roku 1948, článek 10 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod z roku 1950, článek 13 Americké úmluvy o lidských právech přijaté v roce 1969 a článek 9 Africké charty lidských práv a národů z roku 1981,
– s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000
Úř. věst.
L 317, 15.12.2000, Dohoda naposledy pozměněná Dohodou, kterou se mění Dohoda o partnerství (Úř. věst.
L 209, 11.8.2005, s. 27). , která vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003, a zejména s ohledem na článek 43, který se zabývá informačními a komunikačními technologiemi a informační společností,
– s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU ze dne 21. dubna 2005 o pokroku v dosahování všeobecného základního vzdělání a dodržování rovnosti pohlaví v zemích AKT v souvislosti s rozvojovými cíli tisíciletí
Dosud nezveřejněno v Úř. věst. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2001 o informačních a komunikačních technologiích (IKT) a rozvojových zemích
Úř. věst.
C 53 E, 28.2.2002, s.121. ,
– s ohledem na „ženevské prohlášení zásad“ a na „akční plán“ Světového summitu o informační společnosti (WSIS) přijaté dne 12. prosince 2003,
– s ohledem na „Dakarskou deklaraci“ o podpoře kultur a kulturních odvětví zemí AKT podepsanou ministry kultury států AKT dne 20. června 2003,
– s ohledem na „tuniský závazek“ Světového summitu o informační společnosti přijatý dne 18. listopadu 2005,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání ( A6‑0264/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že hlavním úkolem médií je šíření informací, což je proces, při němž jsou občanům účinně předávány aktuální informace o politikách a činnostech vlád,
B. vzhledem k tomu, že média jsou nejdůležitějším prostředkem zajišťujícím účast veřejnosti na procesu rozhodování,
C. vzhledem k tomu, že média hrají zvlášť důležitou roli při formování povědomí a poskytování informací,
D. vzhledem k tomu, že média mohou napomoci rozvoji země, protože informační a komunikační technologie mohou ovlivňovat kvalitu života lidí; média mohou mít kladný vliv na smýšlení lidí, kulturu a sociálně politický aparát; a formování občanského a politického povědomí občanů může vést k lepší zastupitelské vládě,
E. vzhledem k tomu, že zlepšení informačních toků a komunikačních služeb je nezbytným předpokladem pro vymýcení chudoby a vzhledem k tomu, že svoboda projevu, včetně přístupu k informacím a svobodného tisku, je základním lidským právem, které umožňuje lidem dožadovat se práva na zdraví, čisté životní prostředí a účinné uplatňování strategií na snižování chudoby,
F. vzhledem k tomu, že zadržování informací nebo nevhodné komunikační strategie ze strany vlád a mezivládních organizací může vést k nedůvěře, nesprávnému výkladu a dezinformování,
G. vzhledem k tomu, že podle statistických údajů profesních organizací bylo v roce 2005 zabito 63 novinářů, v roce 2006 již bylo zabito 27 novinářů a 12 spolupracovníků médií a 135 jich je i nadále uvězněno,
H. vzhledem k tomu, že rozhlas a televize jsou důležitými informačními nástroji, které jsou v rozvojových zemích mnohem rozšířenější než telefony nebo internet a mnohem účinnější než noviny,
I. vzhledem k tomu, že venkovský rozhlas představuje základní nástroj na podporu zemědělství a rozvoj venkova,
J. vzhledem k tomu, že dobře informovaná a nezávislá občanská společnost (nevládní organizace (NGOs), profesní sdružení, nezávislá média, výzkumné ústavy atd.) může mít rozhodující úlohu a může pomoci rozbít kruh násilí a korupce tím, že bude podporovat otevřenou diskusi a požadovat odpovědnější vládu,
K. vzhledem k tomu, že svobodný tisk je hlavní podmínkou pro rozvoj a udržení transparentní a spravedlivé vlády, trvalého hospodářského růstu a pokroku ve společenském a politickém rozvoji a stabilitě,
L. vzhledem k tomu, že více než 20 zemí v Africe má pouze jedny noviny (zatímco v roce 2004 existovalo v 25 členských státech 1456 deníků), což není překvapivé vzhledem k vysoké míře negramotnosti,
M. vzhledem k tomu, že negramotnost je velmi rozšířená, rozhlas je nejvhodnější komunikační technologií, protože je dostupný pro většinu obyvatel, zejména pro venkovské komunity zbavené volebního práva, ženy a mládež,
N. vzhledem k tomu, že méně než 30 % vysílaných televizních programů v rozvojových zemích je vlastní produkce a úroveň investic v oblasti televizní komunikace je velmi nízká,
O. vzhledem k tomu, že v posledních letech zaznamenala kina v rozvojových zemích velmi vysokou návštěvnost,
P. vzhledem k tomu, že informačních a komunikačních technologií může být mnoha způsoby využito na podporu vzdělávání v rozvojových zemích a jako východiska z izolace (zejména díky satelitním spojením), zatímco tradičnější IKT (rozhlas a televize) zaznamenaly mnoho úspěchů ve vzdělávání na dálku za konkurenční náklady,
Q. vzhledem k tomu, že zavedení počítačů značně vylepšilo novinářskou práci a propojení počítačů mezi různými odděleními vedlo k velké úspoře času; vzhledem k tomu, že novinářskou práci usnadňují také internetová spojení, která umožňují čerpat z více různých zdrojů, využívat doplňujících informací a podávat zprávy přímo z terénu,
1. uznává velký význam médií pro transparentnost vlády, odpovědnost a veřejnou kontrolu vládnoucích činitelů, neboť poukazují na nedostatky v politice, nesprávný postup ze strany úředníků státní správy, úplatkářství v soudnictví a skandály v podnikovém sektoru;
2. vyzývá Evropskou unii, členské státy, přistupující země a země AKT, aby do plnění svých rozvojových cílů zapojily organizace občanské společnosti včetně soukromých podniků a zejména média;
3. považuje za důležité nadále zlepšovat dialog a diskusi mezi místními nestátními činiteli a národními orgány v rozvojových zemích v rozhodujících oblastech, jako jsou média, a to v zájmu posílení schopností, odpovědnosti a transparentnosti orgánů státní správy a v zájmu zvyšování účinnosti státní správy při uplatňování zásad, jako je dodržování lidských práv, řádná správa věcí veřejných a boj proti korupci;
4. zdůrazňuje důležitost systematičtějšího začleňování svobody projevu a komunikace do strategií a politik financování v rámci rozvojového plánu;
5. zdůrazňuje důležitost médií pro posilování respektu ke kulturní rozmanitosti a pro podporu národního a mezinárodního kulturního rozvoje;
6. trvá na tom, že úloha médií se neomezuje pouze na obecné modely, ale že alternativní média a neformální komunikační sítě by měly být posíleny a začleněny do každého plánu rozvoje infrastruktury;
7. vyzývá Komisi, aby se více zaměřila na programy v oblasti médií a na jejich podporu, což pomůže:
– zlepšit přístup k informacím pro specifické skupiny společnosti, jako jsou ženy, mládež, lidé bez domova a zdravotně postižené osoby,
– rozvíjet pluralismus v médiích,
– vzdělávat novináře pro rozhlas a tištěná média,
– vzdělávat novináře v rozvojových zemích ve spolupráci s organizacemi OSN, jako jsou UNICEF a UNESCO, a s mezinárodními novinářskými organizacemi, jako jsou Mezinárodní federace novinářů a BBC Word Service Trust,
– připravit veřejné informační kampaně s cílem zvyšovat informovanost správných cílových skupin,
– zvýšit účinnost humanitární pomoci;
8. domnívá se, že programy financování zaměřené na rozvoj by měly zahrnovat systematičtější začlenění médií nezávislých na státu;
9. požaduje skutečný přístup žen k médiím, aby se zajistila jejich větší účast na produkci a přínos pro hospodářský rozvoj;
10. zdůrazňuje, že při podporování a pořádání informačních a komunikačních akcí v rozvojových zemích je důležité vnímat mládež jako hlavní složku;
11. vítá a podporuje aktivity, jako je:
– Evropské rozvojové dny pořádané Komisí jako nástroj další senzibilizace veřejnosti a většího zviditelnění v zájmu lepšího využití rozvojové pomoci,
– světový kongres Komunikace pro rozvoj pořádaný Světovou bankou, který se bude konat v Římě ve dnech 25. až 27. října 2006,
– cena Lorenza Nataliho, jejímž prostřednictvím Komise nabízí podporu novinářům z tisku, kteří se při podávání zpráv o lidských právech a demokracii v rozvojovém světě setkali s vysokou mírou diskriminace,
– informační návštěvy novinářů, ve spolupráci s úřadem vysokého představitele pro zahraniční politiku EU Javiera Solany, do oblastí, kde probíhají mise v souvislosti se SZBP (západní Balkán, Ukrajina, Moldávie atd.), a návštěvy novinářů za účelem sledování průběhu voleb (např. návštěva Konga);
12. podporuje veškeré vládní politiky, které podporují veřejnoprávní, komerční, obecní a venkovské rozhlasové vysílání, jelikož je všeobecně považováno za nejvhodnější a nejrentabilnější prostředek na podporu informací a sdělování v oblasti rozvoje;
13. naléhá na Komisi, aby při vznikajících konfliktních situacích věnovala nezávislým médiím větší pozornost a zvýšila jejich co možná nejpřímější finanční podporu;
14. zdůrazňuje roli médií pro vzdělávání obyvatel v rozvojových zemích, zejména v oblasti péče o zdraví (sexuální a reproduktivní zdraví, malárie atd.), zaměstnanost, zemědělství, obchod a udržitelnost životního prostředí, jako je tomu např. u BBC World Service Trust ve využívání sdělovacích prostředků pro rozvoj;
15. chápe problém „personifikace“ zpráv, které mohou ovládat jak publikum v rozvojových zemích, tak i západní veřejnost, a vybízí organizace, které poskytují vzdělání novinářům, aby kladly zvláštní důraz na zajištění minimálních platů pro osoby pracující v médiích, čímž se zmírní jejich náchylnost korupci;
16. uznává, že nezávislá a profesionální média hrají klíčovou roli v poskytování znalostí a umožňují lidem na okraji společnosti, aby byli slyšeni, neboť rozvíjí kulturu kritiky, kde se lidé méně obávají zpochybňovat činnost vlády;
17. podporuje nevládní a veřejně prospěšné organizace, které investují do vzdělávání novinářů v rozvojových zemích a zlepšují pracovní podmínky novinářů z povolání, aby tito měli skutečnou možnost odvádět práci, která je nezávislá a bezpečná;
18. zdůrazňuje, že je důležité posílit sociální a vzdělávací infrastrukturu tím, že se bude investovat do školních učebnic a budou se financovat programy zaměřené na média, které mají také vzdělávací náplň;
19. podporuje roli médií v mírovém procesu a v situacích po ukončení konfliktu, protože pomáhají informovat veřejnost o mírových dohodách a jejich důsledcích, a tím usnadňují účast veřejnosti;
20. zdůrazňuje rozhodující roli médií při prosazování ochrany lidských práv v rozvojových zemích a při zlepšování informovanosti veřejnosti v západních zemích, které potažmo vede ke zvyšování příspěvku na humanitární pomoc;
21. vyzývá vlády a veřejné orgány po celém světě, aby ukončily zejména kulturu nepotrestaného násilí proti novinářům a vyšetřovaly a potrestaly ty, kteří jsou odpovědní za útoky na novináře z povolání a aby přijaly nezbytná opatření, která novinářům umožní nadále občanům poskytovat podstatné vědomosti a objektivní informace, které pocházejí ze svobodného a nezávislého tisku.
22. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Je čím dál tím jasnější, že rozšiřování přístupu veřejnosti k novinám, rozhlasu a televizi, stejně jako k informačním a komunikačním technologiím, má zásadní význam pro podporu demokracie a rozvoj a nabízí znevýhodněným a chudým lidem demokratický informační kanál.
Mediální nástroje a komunikační technologie na celém světě změnily životy jednotlivců, organizací a vlastně i všech národů a způsobily velké změny v místních společenstvích; mnoho osvědčených postupů ukázalo kladný vliv médií na smýšlení, kulturu a sociálně politický aparát.
Vlády rozvojových zemí potřebují vytvořit příznivé prostředí, které bude podporovat volný tok informací a nárůst komunikačních sítí, aby posílily možnosti chudých a znevýhodněných osob.
Rozvoj a právo říci a vědět
Zaručení svobody projevu a práva na informace je uznáno za základní lidské právo podle článku 19 Všeobecné deklarace lidských práv přijaté OSN v roce 1948, podle Evropské úmluvy o lidských právech, Americké úmluvy o lidských právech a Africké charty lidských práv.
Každý člověk má právo na svobodu projevu, což zahrnuje i svobodu tisku a jiných médií usilujících o posílení vzájemného působení řádné správy věcí veřejných, lidských práv a rozvojových programů.
Svobodná média potřebná pro stabilitu, řádnou správu věcí veřejných a hospodářský pokrok
Specifickým úkolem médií je informovat veřejnost: média mohou zlepšit svobodný tok informací a myšlenek k jednotlivcům a komunitám.
Svoboda projevu, včetně svobody tisku a zákonů o přístupu k informacím, představuje zásadní nástroj v boji proti korupci, která má škodlivý vliv na rozvoj a plnění rozvojových cílů tisíciletí na celém světě.
Korupce, obecně definovaná jako „zneužití úřední pravomoci za účelem získání osobního prospěchu“, umožňuje, aby přetrvávala neúčinnost a narušuje růstový potenciál.
Ve zkorumpované společnosti nemůže být nikdy plně využito maximální množství prostředků, které jsou k dispozici pro veřejné služby a programy pro boj proti chudobě, protože část těchto prostředků si vždy přisvojí jednotlivci ve svůj prospěch.
Vysoká míra korupce snižuje účinnost projektů určených na pomoc a oslabuje podporu pomoci mezi veřejností v dárcovských zemích.
Nezávislá média jsou účinnou zbraní v boji proti korupci.
Úloha mezinárodního společenství
V mezinárodním společenství je úloha hromadných sdělovacích prostředků v boji proti chudobě a při podpoře udržitelného rozvoje předmětem stále větší debaty a experimentování.
Většina dárců staví svůj přístup na partnerství, které zahrnuje mnoho účastníků dalších bilaterálních a multilaterálních agentur, ministerstev, občanské společnosti, soukromého sektoru, univerzit a výzkumných ústavů v rozvinutých i rozvojových zemích.
Převážná většina dárců vyvinula v posledních letech značné úsilí, aby zjistila význam a důležitou úlohu toku médií pro rozvoj a aby v této otázce poskytla podporu rozvojovým zemím.
Mezinárodní organizace a vlády poskytující pomoc souhlasí s návrhem zvážit systematičtější začlenění médií, svobody projevu a komunikace do rozvojového plánu politik financování a strategií jako největší příležitost pro udržitelný hospodářský rozvoj.
V Bílé knize Evropská komise uvedla, že vládnutí „jsou pravidla, postupy a chování, které ovlivňují způsob vykonávání pravomoci, pokud jde o otevřenost, zúčastněnost, odpovědnost, účinnost a soudržnost.“
Evropská komise dále navrhuje, aby chudoba nebyla definována pouze jako nedostatek příjmů a finančních zdrojů.
Definice chudoby by měla obsahovat také ochuzení o základní příležitosti a nedostatečný přístup ke vzdělání, zdravotní péči, přírodním zdrojům, zaměstnání, pozemkům a úvěrům, politické účasti, službám a infrastruktuře (Evropská komise, 2001).
Podíl médií na dosahování rozvojových cílů tisíciletí
Rozvojové cíle tisíciletí, které mají svůj původ v Prohlášení tisíciletí OSN, obsahují úkoly a cíle, jichž má být dosaženo do roku 2015 a které si kladou za cíl pomoci dosáhnout bezpečnějšího světa zbaveného chudoby.
Prvním cílem Prohlášení tisíciletí je snížení počtu osob žijících v extrémní chudobě o polovinu.
V důsledku sjednocení mezinárodního společenství v zájmu rozvojových cílů tisíciletí a jejich plnění se několik konferencí a schůzí zaměřilo na to, jak umožnit médiím, aby hrála svou nezbytnou úlohu.
Dakarská deklarace z června 2003, kterou podpořilo UNESCO a kterou podepsali ministři kultury zemí AKT, vychází z toho, že svobodná média a řádná správa věcí veřejných tvoří jádro strategií na snížení chudoby.
V první fázi Světového summitu o informační společnosti (WSIS) konaného v prosinci 2003 v Ženevě (ženevská fáze) byla vytvořena společná představa o informační společnosti s cílem podporovat lepší a harmoničtější rozvoj směřující k realizaci této vize.
V roce 2003 se v Bellagiu (Itálie) setkalo několik organizací, které prosazují svobodu a ochranu médií, aby diskutovaly o souvislostech mezi svobodou tisku a vymýcením chudoby.
O rok později se dárcovské a multilaterální organizace znovu sešly v Bellagiu na konferenci o komunikaci a rozvojových cílech tisíciletí.
V přijatém prohlášení bylo zdůrazněno, že pro uskutečnění rozvojového cíle tisíciletí spočívajícího ve snížení extrémní chudoby a hladu do roku 2015 o polovinu má informovanost, sdělování a účast zásadní význam.
Odborníci na média, experti z nevládních organizací, mezinárodních organizací a zástupci vlád se v říjnu 2005 setkali v Jordánsku na Světovém fóru pro rozvoj médií, aby prozkoumali vztah mezi nezávislými médii a hospodářským a politickým rozvojem.
A konečně tuniský závazek podepsaný v listopadu 2005 během druhé fáze (tuniská fáze) WSIS uznává důležitý vliv IKT jako nástroje udržitelného rozvoje.
Na konci roku 2006 chce Světová banka uspořádat v Itálii kongres o komunikaci a rozvoji.
Nerovnoměrné rozdělení médií mezi severní a jižní částí světa
Podle organizace UNESCO mají všechny průmyslové země (což představuje čtvrtinu světové populace) více méně stejné množství novin jako rozvojové země (4400 oproti 4200).
Množství novin v každé rozvojové zemi je velmi rozdílné: více než 20 zemí v Africe má pouze jedny noviny, ve srovnání s 1456 deníky všech členských států a přistupujících zemí, ať až placenými nebo bezplatnými (Světová asociace novin, 2004).
V Latinské Americe existují země jako Brazílie, Mexiko a Argentina, které mají samy o sobě mnohem více deníků než má dohromady Velká Británie, Francie a Itálie.
V Asii drží rekord Indie s 1334 deníky, a Turecko s 457 tituly má více novin než celá Afrika.
Je důležité zdůraznit úlohu psaného tisku (školní učebnice, příručky, průvodce atd.) zejména v těch oblastech světa, v nichž elektřina dosud není dostupná a využití internetu je stále v nedohlednu.
V rozvojových zemích, kde je velmi vysoká míra negramotnosti, představuje rozhlas naprosto běžný nástroj pro poskytování a získávání informací a pro komunikaci.
Na světě jsou téměř 2 miliardy rozhlasových přijímačů, což znamená, že na každou druhou osobu připadá jeden přijímač.V dnešní době vlastní 20 % obyvatel Afriky alespoň jeden přijímač, v arabských zemích a v Asii je to téměř 28 %, v Latinské Americe více než 40 %.
Obecní rozhlas dosáhl skvělých výsledků v poskytování užitečných informací chudým lidem a předvedl, jak si mohou komunity přisvojit technologie pro své vlastní účely.
Zatímco rozhlas je stále ještě nejrozšířenějším hromadným sdělovacím prostředkem, televize je médiem, které se vyvíjelo rychleji: první vysílání bylo zahájeno ve Spojených státech v roce 1936 a na konci 70. let mělo více než sto zemí nejméně jednu televizní stanici.
V současné době se počet televizních přijímačů pohybuje v rozmezí od 6 přijímačů na každých 100 obyvatel subsaharské Afriky přes 17 v arabských zemích až po 26-27 v Asii a Latinské Americe.
Dohromady má však Asie, Afrika, Oceánie a Latinská Amerika méně než 20 % všech televizních přijímačů na světě.
A v neposlední řadě je tady kino, což je zcela samostatný sektor, který v posledních letech zaznamenal v rozvojových zemích velmi vysokou návštěvnost.
Asie zaznamenala vyšší návštěvnost díky vyšší filmové produkci, a to zejména v Indii.
Úloha médií v mezinárodních konfliktech
Média jsou rozhodujícím faktorem v mírovém procesu a v situacích po ukončení konfliktu.
Chudoba a konflikt se střídají v hrůzném cyklu; chudoba může vést k násilnému konfliktu a násilný konflikt vede vždy k chudobě, ničení hospodářských a sociálních sítí, stejně jako připravuje o životy.
Podle statistických údajů profesních organizací byly poslední dva roky nejhorším obdobím, pokud jde o počty zabitých novinářů a pracovníků médií, během kterých více než 70 novinářů a pracovníků médií přišlo o život.
Není náhodou, že k nejtvrdšímu zadržování informací a potlačování názorů dochází převážně u nejchudších a nejméně rozvinutých národů.
V těchto zemích jsou tisíce novinářů pronásledovány, mučeny, bity, zatýkány a vězněny, přitom často neudělali nic víc, než že zpochybňovali právo svých vlád zadržovat informace a upírat svým spoluobčanům právo na otevřenou diskusi a pluralitu názorů.
Je nesmírně důležité, aby sdělovací prostředky a profesní sdružení podporovaly přesné, profesionální a etické podávání zpráv.
Toho je možno dosáhnout ustanovením dobrovolného kodexu chování, poskytováním vzdělání novinářům a vytvořením mechanismů samoregulace.
Hromadné sdělovací prostředky a informační a komunikační technologie pro lepší řízení poskytování služeb
Podle nejnovějších údajů organizace FAO (regionální konference FAO, Riga – červen 2006) trápí v dnešní době více než 80 rozvojových zemí chronický nedostatek potravin a asi 854 milionů lidí trpí hladem.
Do roku 2025 může počet obyvatel na světě překročit hranici 8 miliard a potřeba potravin v rozvojových zemích se může zdvojnásobit.
Úkol zajistit jistý přísun potravin v rozvojových zemích si vyžaduje nové technologie, dovednosti, postupy a způsoby spolupráce.
Rozvoj infrastruktury, zemědělství a soukromého sektoru může spolu s médii a informacemi vést ve venkovských oblastech k růstu ve prospěch chudých.
Lidé potřebují mít dostatečný přístup k médiím a informačním a komunikačním technologiím; zejména skupiny vytlačené na okraj společnosti mohou být vystaveny zvláštním překážkám v přístupu k těmto technologiím a k jejich využívání pro svoje specifické potřeby.
Jak již bylo uvedeno, ukázalo se, že média a IKT mohou přispět k sociálnímu a hospodářskému rozvoji, pokud jde o péči o zdraví, lepší vzdělávání, zaměstnanost, zemědělství a obchod, a rovněž k obohacení místní kultury.
Péče o zdraví je jednou z nejslibnějších oblastí, co se týče zmírnění chudoby prostřednictvím médií a technologií: dají se snadno využít k dosažení žádoucích výsledků ve zdravotní péči a mohou přispět ke konzultacím, stanovení diagnózy a léčení na dálku v rozvojových zemích.
Výzkumy svědčí o tom, že zvyšující se zemědělská produktivita je prospěšná chudým lidem a lidem nevlastnícím půdu, protože jim nabízí lepší pracovní příležitosti.
Vzhledem k tomu, že převážná většina chudých lidí žije ve venkovských oblastech a jejich živobytí přímo nebo nepřímo závisí na zemědělství, je podpora zemědělství pro rozvoj venkova nesmírně důležitá.
Média a informační technologie mohou poskytnout zemědělcům užitečné informace týkající se pěstitelství a chovatelství, hnojiv a surovin ke zpracování, zmírnění následků sucha, hubení škůdců, zavlažování, předpovědi počasí, provenience semen, tržních cen.
Vzdělání má pro úspěšný trvalý rozvoj zásadní význam a svoboda médií hraje významnou roli v rozšiřování vzdělávacích příležitostí.
Vzdělávání novinářů je celosvětový společenský úkol: nejdůležitější ze všeho je ctít a vážit si těch, kteří se zasloužili o zavedení a využívání sdělovacích prostředků.
Rovnost pohlaví a média pro rozvoj
Většina žen v rozvojových zemích stále ještě nemá přístup k médiím a komunikačním technologiím a je u nich menší pravděpodobnost vzdělanosti a gramotnosti než u mužů.
Od žen se také v menší míře očekává, že budou schopny platit za přístup k médiím a informačním technologiím, a to buď proto, že mají naprostý nedostatek finančních prostředků, nebo nemají možnost rozhodovat o výdajích na domácnost.
Omezení, pokud jde o jejich čas a pohyb mimo domov, mohou také snižovat jejich možnost přístupu k technologiím.
Při každém plánování a uplatňování opatření je velmi důležité zohledňovat hledisko rovnosti pohlaví.
Stále více žen proniká do světa podnikání a jejich role jako majitelek firem stále roste.
Pro všechny malé podniky má přístup k finančním prostředkům, informacím o trhu a ke vzdělání rozhodující význam: média a IKT mohou hrát důležitou roli, pokud jde o obchodní příležitosti.
Přístup k informacím a svoboda projevu jsou nezbytné pro účinné strategie, jejichž cílem je podpora a ochrana práva na reproduktivní a sexuální zdraví a na udržitelné životní prostředí.
Mládež a média
Mládež představuje v mnoha rozvojových zemích zřejmě největší část obyvatelstva, a zejména mladé ženy mohou být vzdělanější a gramotnější než starší generace.
I mládež z odlehlých oblastí pravděpodobně přišla do kontaktu se západní kulturou prostřednictvím videa nebo kina.
Je větší naděje, že tato mládež je schopna komunikovat v různých jazycích a že je více obeznámena s médii a IKT.
Je třeba zajistit přístup k médiím a komunikačním technologiím pro skupiny vytlačené na okraj společnosti a pro postižené osoby.
Téměř 80 procent z 500 milionů zdravotně postižených obyvatel na světě žije v rozvojových zemích.
Snahy o usnadnění přístupu postižených osob k médiím a komunikačním a informačním technologiím již existují.
Jedna z těchto snah se týká rozvoje adaptivní technologie, což je pro mnoho postižených hlavním předpokladem pro používání počítačové technologie.
Závěry
Svobodný tisk není cenný pouze pro demokracii, ale je rozhodujícím a základním faktorem pro vývoj člověka.
Svoboda projevu a svoboda informací je pro trvalé vymýcení chudoby a dodržování lidských práv zcela nezbytná.
Podpora stálého dialogu a partnerství na mezinárodní a národní úrovni a vytvoření společné agendy je hlavním prvkem ochrany lidských práv, rozvojového procesu a boje proti chudobě.
Komunikace s ohledem na metody rozvoje spojená s technologickými inovacemi může napomoci venkovským a znevýhodněným komunitám v přístupu ke znalostem a informacím, které potřebují ke zlepšení svých životních podmínek.
Potenciál informací jako strategického zdroje rozvoje by měl být začleněn jako běžný prvek do procesu plánování rozvoje.
Svobodný tok informací zvyšuje odpovědnost a transparentnost, předchází korupci a zvyšuje možnosti skupin ve společnosti podílet se na vytváření politiky.
Média jsou rozhodujícím nástrojem předcházení násilným konfliktům, protože vytvářejí prostor pro nenásilnou diskusi a řešení problémů.
Udělením hlasu jednotlivcům a skupinám zmírní svobodná média pocit izolace a beznaděje, který často předchází násilí.
13.7.2006
STANOVISKO Výboru pro kulturu a vzdělávání
pro Výbor pro rozvoj
o médiích a rozvoji
( 2006/2080(INI) )
Navrhovatelka:
Karin Resetarits
NÁVRHY
Výbor pro kulturu a vzdělávání vyzývá Výbor pro rozvoj jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. zdůrazňuje důležitost systematičtějšího začleňování svobody projevy a komunikace do strategií a politik financování v rámci rozvojového plánu;
2. domnívá se, že programy financování zaměřené na rozvoj by měly zahrnovat systematičtější začlenění médií nezávislých na státu;
3. zdůrazňuje důležitost médií pro posilování respektu ke kulturní rozmanitosti a podporu národního a mezinárodního kulturního rozvoje;
4. považuje média za klíčový faktor pro rychle se šířící informace o nových vědeckých vymoženostech a technologiích, které podporují a urychlují rozvoj;
5. trvá na tom, že úloha médií se neomezuje pouze na obecné modely, ale že alternativní média a neformální komunikační sítě by měly být posíleny a začleněny do každého plánu rozvoje infrastruktury;
6. zdůrazňuje, že rozvoj by měl znamenat sociální a udržitelný rozvoj, kde budou zároveň respektovány společenské hodnoty a ochrana životního prostředí;
7. podporuje nevládní a veřejně prospěšné organizace, které investují do vzdělávání novinářů v rozvojových zemích a zlepšují pracovní podmínky novinářů z povolání, aby tito měli skutečnou možnost odvádět práci, která je nezávislá a bezpečná;
8. zdůrazňuje, že je důležité posílit sociální a vzdělávací infrastrukturu tím, že se bude investovat do školních učebnic a budou se financovat programy zaměřené na média, které mají také vzdělávací náplň;
9. zdůrazňuje, že vzdělávací obsah by se měl zaměřit na zvýšení povědomí veřejnosti o důležitosti a možnostech svobodných médií v procesu budování demokratické svobody;
10. trvá na tom, že by do plánu globálního rozvoje měly být také zahrnuty svoboda projevu, svoboda tisku, účast veřejnosti na procesu rozhodování a ochrana zranitelných skupin;
11. vyzývá vlády a veřejné orgány po celém světě, aby ukončily zejména kulturu nepotrestaného násilí proti novinářům a vyšetřovaly a potrestaly ty, kteří jsou odpovědní za útoky na novináře z povolání a aby přijaly nezbytná opatření, která novinářům umožní nadále občanům poskytovat podstatné vědomosti a objektivní informace, které pocházejí ze svobodného a nezávislého tisku.
POSTUP
Název
Média a rozvoj
Číslo postupu
2006/2080(INI)
Příslušný výbor
DEVE
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
CULT 6.4.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Karin Resetarits 20.3.2006
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
20.6.2006
Datum přijetí
13.7.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
26
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Badia I Cutchet, Ivo Belet, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Věra Flasarová, Hanna Foltyn-Kubicka, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Erna Hennicot-Schoepges, Nina Škottová
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
Přítomni byli dva zastupující poslanci z EPP, volit však měl povoleno jen jeden z nich, aby případně nedošlo k překročení povoleného počtu hlasujících poslanců.
POSTUP
Název
Média a rozvoj
Číslo postupu
2006/2080(INI)
Příslušný výbor
Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
DEVE 6.4.2006
Výbory požádané o stanovisko
Datum oznámení na zasedání
CULT 6.4.2006
FEMM 6.4.2006
Nezaujaté stanovisko
Datum rozhodnutí
FEMM 21.3.2006
Užší spolupráce
Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj
Datum jmenování
Manolis Mavrommatis 21.2.2006
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
30.5.2006
10.7.2006
Datum přijetí
28.8.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
25
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
John Bowis, Milan Gaľa, Ana Maria Gomes, Alain Hutchinson, Jan Jerzy Kułakowski, Bernard Lehideux, Manolis Mavrommatis, Miloslav Ransdorf, Anders Wijkman, Zbigniew Zaleski
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Datum předložení
31.8.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
