A6-0199/2008
29.
5.
2008
ZPRÁVA
o vlivu marketingu a reklamy na rovnost mužů a žen
(2008/2038(INI))
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví
Zpravodajka:
Eva-Britt Svensson
PE 404.565v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................9
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................12
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o vlivu marketingu a reklamy na rovnost mužů a žen
( 2008/2038(INI) )
Evropský parlament,
– s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 2, čl.
3 odst.
2 a článek 152 této smlouvy,
– s ohledem na acquis communitaire v oblasti práv žen a rovnosti pohlaví,
– s ohledem na akční platformu přijatou na čtvrté světové konferenci o ženách, která se konala dne 15. září 1995 v Pekingu, a na její usnesení ze dne 18. května 2000 o opatřeních navazujících na pekingskou akční platformu
Úř. věst.
C 59, 23.2.2001, s. 258. ,
- s ohledem na směrnici Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách)
Úř. věst.
L 298, 17.10.1989, s. 23.
Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/65/ES (Úř. věst.
L 332, 18.12.2007, s. 27). ,
‑ s ohledem na směrnici Rady 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování
Úř. věst.
L 373, 21.2.2004, s. 37. ;
– s ohledem na dokument Komise „Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů na období 2006–2010“ (KOM(2006) 0092) a na související hodnocení dopadu ( SEK(2006)0275 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. července 1997 o diskriminaci žen v reklamě
Úř. věst.
C 304, 06.10.1997, s. 60. ,
– s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy č. 1557 (2007) s názvem „Obraz žen v reklamě“,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A6-0199/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že socializace (prostřednictvím školy, rodiny a sociokulturního prostředí) je proces, jenž formuje identitu, hodnoty, přesvědčení a postoje, které určují postavení a úlohu jednotlivce ve společnosti, v níž vyrůstá; vzhledem k tomu, že identifikace je klíčovou koncepcí pro to, abychom pochopili fungování tohoto procesu,
B. vzhledem k tomu, že jak ve škole, tak doma by mělo být učiněno více na podporu rozumného a odpovědného užívání televize a nových technologií od útlého věku,
C. vzhledem k tomu, že reklama šířící diskriminační a/nebo degradující názory, které vycházejí z předsudků o ženách a mužích a ze všech ostatních forem genderových stereotypů, je překážkou pro dosažení moderní a rovnoprávné společnosti,
D. vzhledem k tomu, že stereotypy mohou přispívat k vytváření vzorců chování, jež mají zásadní význam pro identifikaci,
E. vzhledem k tomu, že reklama a marketing spíše kulturu vytvářejí, než že by byly pouze jejím odrazem, neboť naše genderové koncepce jsou vytvořené sociálně, přičemž tyto koncepce nám pomáhá vytvářet reklama,
F. vzhledem k tomu, že reklama je součástí tržního hospodářství a že vzhledem ke své všudypřítomnosti má nepopiratelný vliv na chování občanů a na utváření veřejného mínění,
G. vzhledem k tomu, že reklama často karikuje život mužů a žen,
H. vzhledem k tomu, že genderové stereotypy v reklamě svazují ženy, muže, dívky a chlapce tím, že jednotlivce nutí do předurčených a umělých rolí, které jsou často pro obě pohlaví ponižující, zesměšňující a ztrapňující; vzhledem k tomu, že charakter reklamy tento negativní dopad ještě posiluje, protože tyto informace jsou neustále opakovány a reprodukovány,
I. vzhledem k tomu, že diskriminace na základě pohlaví je v médiích stále velmi rozšířená; vzhledem k tomu, že genderové stereotypy v reklamě a médiích lze považovat za součást této diskriminace,
J. vzhledem k tomu, že genderové stereotypy v reklamě tímto odrážejí nerovné postavení mužů a žen,
K. vzhledem k tomu, že genderové stereotypy v reklamě nejen omezují jednotlivce k různým, předem určeným rolím, ale také vylučují jednotlivce, kteří této normě neodpovídají,
L. vzhledem k tomu, že proti genderovým stereotypům je třeba bojovat na všech úrovních společnosti s cílem podpořit rovné postavení žen a mužů a jejich spolupráci v soukromé i veřejné sféře,
M. vzhledem k tomu, že hned od prvních let socializace dítěte mohou genderové stereotypy přispívat k diskriminaci na základě pohlaví, což celoživotně utužuje zachování nerovného postavení žen a mužů a vede k vytváření klišé na základě pohlaví;
N. vzhledem k tomu, že pojetí genderových stereotypů je kontraproduktivní a přispívá k rozdělení pracovního trhu na profese podle pohlaví, přičemž ženy obecně vydělávají méně než muži,
O. vzhledem k tomu, že celá společnost musí usilovat o to, aby se neopakovaly genderové stereotypy; vzhledem k tomu, že by za to měly nést odpovědnost všechny strany,
P. vzhledem k tomu, že je potřeba odstranit překážky, které brání zprostředkování pozitivního obrazu mužů a žen v různých sociálních situacích,
Q. vzhledem k tomu, že děti jsou obzvláště zranitelnou skupinou, která důvěřuje nejen autoritám, ale i postavám z bájí, televizních programů, obrázkových knih, včetně výukového materiálu, televizních her, reklam na hračky atd.; vzhledem k tomu, že děti se učí napodobováním a kopírováním toho, co právě zažily; vzhledem k tomu, že genderové stereotypy v reklamě z tohoto důvodu ovlivňují nejen vývoj jednotlivce, ale také zdůrazňují skutečnost, že pohlaví předurčuje jednotlivce k tomu, co je pro něj možné a co nikoli,
R. vzhledem k tomu, že reklama v různých sdělovacích prostředcích je v našem každodenním životě všudypřítomná; vzhledem k tomu, že jsme všichni bez ohledu na věk a pohlaví během vysílání televizních programů denně vystavováni přestávkám na reklamu i jiným druhům reklamy; vzhledem k tomu, že má-li se zabránit genderově stereotypním reklamám, diskriminaci na základě pohlaví a podněcování k násilí a sexismu, je velmi důležité, aby reklama ve sdělovacích prostředcích podléhala etickým normám a/nebo právně závazným předpisům; vzhledem k tomu, že právní úprava mnohých členských států není dostatečná a že vnitrostátní etické kodexy použitelné na reklamu nejsou dodržovány, nebo někde dokonce ani neexistují;
S. vzhledem k tomu, že odpovědná reklama může mít pozitivní vliv na to, jak společnost vnímá např. tělesný vzhled, mužské a ženské role či „normalitu“; vzhledem k tomu, že reklama může být silným nástrojem boje proti stereotypům a jejich odstranění,
1. zdůrazňuje, že je důležité, aby ženy a muži měli bez ohledu na pohlaví stejné příležitosti k osobnímu rozvoji;
2. upozorňuje na to, že navzdory různým programům Společenství na podporu rovného postavení mužů a žen jsou i nadále genderové stereotypy velmi rozšířené;
3. konstatuje, že další výzkum by pomohl objasnit souvislosti mezi genderovými stereotypy v reklamě a nerovným postavením žen a mužů;
4. vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby využily výše uvedený výzkum a aby zveřejnily jeho výsledky;
5. zdůrazňuje význam skutečnosti, že členské státy dodržují závazky, které přijaly v rámci Evropského paktu pro rovnost žen a mužů (schválený na zasedání Evropské rady ve dnech 23. a 24. března 2006);
6. žádá orgány a instituce EU i členské státy, aby dodržovaly hlavní zásady, které byly přijaty v různých programech Společenství, jako je například program EQUAL, a hlavních směrech zaměřených na rovnost pohlaví;
7. žádá orgány a instituce EU, aby sledovaly provádění stávajících ustanovení evropského práva o diskriminaci na základě pohlaví a podněcování k nenávisti na základě pohlaví;
8. žádá orgány a instituce EU i členské státy, aby v celé EU zavedly informační programy o nulové toleranci, pokud jde o sexistické urážky nebo ponižující obraz žen ve sdělovacích prostředcích;
9. žádá členské státy, aby zřídily kvalifikované vnitrostátní orgány pro sledování médií se zvláštním oddělením pro rovnost žen a mužů, které by přijímaly stížnosti veřejnosti, udělovaly ocenění pracovníkům ve sdělovacích prostředcích a reklamě v souvislosti s rovností žen a mužů, studovaly otázku žen ve sdělovacích prostředcích a podávaly o tom zprávy a pravidelně a systematicky sledovaly obraz žen a mužů v mediálním obsahu; kromě toho by výzkum mohl provádět budoucí Evropský institut pro rovnost žen a mužů;
10. konstatuje, že stereotypy jsou využívány v marketingu zaměřeném na dospělé i děti, a zdůrazňuje, že stereotypy v reklamě během dětských televizních pořadů jsou zvláštním problémem kvůli jejich potenciálnímu dopadu na genderovou socializaci a následně na dětský sebenáhled a názory dětí na rodinné příslušníky a vnější svět;
11. konstatuje, že úsilí o odstranění genderových stereotypů ve sdělovacích prostředcích a v reklamě by mělo být doprovázeno vzdělávacími strategiemi a opatřeními na zlepšování povědomí od raného věku a osvojení kritického uvažování v době dospívání;
12. zdůrazňuje, že zásadní úlohu při formování kritického myšlení u dětí vůči koncepcím předávaným sdělovacími prostředky i vůči médiím obecně musí hrát vzdělávací systém, má-li se zabránit negativním vlivům způsobeným opakováním genderových stereotypů v marketingu a reklamě;
13. upozorňuje na to, že v zájmu dosažení rovnoprávného postavení mužů a žen je nutné zpochybnit tradiční ženské a mužské role;
14. zejména upozorňuje na to, že je nutné z učebnic, hraček, videoher, počítačových her, internetu a nových informačních a komunikačních technologií odstranit obsah, který je v rozporu s lidskou důstojností a který zprostředkovává stereotypy spojené s pohlavím, a ve všech sdělovacích prostředcích zamezit reklamě obsahující takové prvky;
15. s vážnými obavami upozorňuje na reklamu na sexuální služby, která posiluje stereotypní pohled na ženy jako objekty, v publikacích, jako je například místní denní tisk, jenž je pro děti snadno viditelný a dostupný;
16. zdůrazňuje, že sdělovací prostředky hrají při vytváření a zachovávání genderových stereotypů významnou úlohu, a vyzývá orgány a instituce EU i členské státy, aby dodržovaly a/nebo vytvořily etické normy a/nebo právní předpisy použitelné na tvůrce a distributory reklamy, které definují diskriminační reklamu a uloží respektování lidské důstojnosti;
17. konstatuje, že pro pracovníky ve sdělovacích prostředcích je nutné organizovat soustavná školení a ve spolupráci s nimi vzdělávací akce pro veřejnost, které budou občany informovat o negativních důsledcích genderových stereotypů;
18. zdůrazňuje, že podpora vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnávání žen je důležitá pro zajištění a podporu jejich rovného přístupu ke všem oblastem sdělovacích prostředků na všech úrovních;
19. upozorňuje na zprávu nazvanou „Con la violencia hacia las mujeres no se juega” („Násilí páchané na ženách není hra”), kterou ve Španělsku v roce 2004 zveřejnila organizace Amnesty International
Videohry, diskriminace a násilí páchané na ženách.
Amnesty International, Španělsko 2004 (http://www.es.amnesty.org/esp/docs/videojuegos_2004.pdf). ; zpráva ukazuje, jak nové elektronické prostředky zobrazují ženy stereotypním, sexistickým a často ponižujícím způsobem; zpráva dospěla k závěru, že stereotypy, které diskriminují ženy a současně zachovávají a zlehčují porušování jejich lidských práv, reprodukuje i většina videoher;
20. upozorňuje na skutečnost, že děti, a to již ve velmi útlém věku, a mládež stále více užívají televizi a nové technologie a že nekontrolované sledování televize je na vzestupu;
21. upozorňuje na zprávu s názvem „Eating Disorders, Body Image and the Media“ (Poruchy příjmu potravy, tělesný vzhled a sdělovací prostředky), kterou v roce 2000 zveřejnila Britská lékařská asociace; připomíná, že mediální obraz ideálního tělesného vzhledu může negativně ovlivnit sebedůvěru žen, zejména dospívajících dívek a žen náchylných k poruchám příjmu potravy, jako je anorexie nebo bulimie; doporučuje, aby vysílací společnosti, vydavatelé časopisů a reklamní agentury zaujaly odpovědnější redakční přístup k zobrazování extrémně štíhlých žen jako životních vzorů a přinášely realističtější pohled na širokou škálu tělesného vzhledu; vyzývá zejména reklamní agentury, aby pečlivěji zvažovaly najímání extrémně štíhlých žen pro propagaci produktů;
22. vyzývá členské státy, aby vhodnými prostředky zajistily, aby marketing a reklama zaručovaly respektování lidské důstojnosti a osobní integrity a aby nebyly přímo ani nepřímo diskriminační, nepodněcovaly k nenávisti za základě pohlaví nebo rasového či etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a aby neobsahovaly materiály, které, jsou-li posouzeny v příslušném kontextu, schvalují, propagují nebo oslavují násilí páchané na ženách;
23. poukazuje na to, že kodexy chování pro masové sdělovací prostředky a nové informační a komunikační technologie jen zřídka zohledňují otázku rovnosti pohlaví, což je třeba vyřešit;
24. vyjadřuje uznání práci, kterou odvedly regulační orgány pro mediální oblast v některých členských státech, když prozkoumaly dopady genderových stereotypů, a vybízí regulační orgány všech členských států, aby si vyměňovaly osvědčené postupy týkající se těchto otázek;
25. vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly kodex chování pro reklamu, podle něhož by marketingová sdělení musela respektovat zásadu rovnosti mužů a žen a který by zabránil genderovým stereotypům a jakémukoli vykořisťování nebo ponižování mužů a žen;
26. připomíná Komisi, že do prvního návrhu výše zmíněné směrnice Rady 2004/113/ES rovněž zahrnula diskriminaci ve sdělovacích prostředcích; vyzývá Komisi, aby zvýšila své úsilí v boji proti této diskriminaci;
27. zdůrazňuje, že v mediálním a reklamním světě je zapotřebí kladných příkladů z hlediska rovnosti pohlaví, aby se ukázalo, že změna je možná a žádoucí; domnívá se, že by všechny členské státy měly po vzoru Španělska, které zavedlo cenu pro podporu rovných příležitostí, formálně vyhlásit cenu, která by byla udělována reklamními agenturami členům jejich vlastního odvětví, jakož i cenu udělovanou veřejností za reklamu, která nejúčinněji narušuje genderové stereotypy a vytváří pozitivní nebo prestižnější obraz žen, mužů nebo vztahů mezi nimi;
28. zdůrazňuje, že sdělovací prostředky musí prostřednictvím publikací a pořadů určených různým věkovým skupinám šířit zásady rovnosti mužů a žen a popularizovat osvědčené postupy a respektování rozdílů mezi pohlavími;
29. zdůrazňuje, že je třeba pokračovat v diskusi o sdělovacích prostředcích a jejich úloze při vytváření a udržování genderových stereotypů;
30. vyzývá členské státy, aby vypracovaly a zavedly vzdělávací iniciativy vytvořené v duchu tolerance a překonávání veškerých forem stereotypů, které vážně znevažují vztahy mezi muži a ženami, a aby pomocí vhodných vzdělávacích programů propagovaly kulturu rovnosti mužů a žen;
31. zdůrazňuje, že genderové stereotypy musí být odstraněny;
32. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Plán pro dosažení rovného postavení mužů a žen (2006–2010) zahrnuje šest prioritních oblastí, přičemž jedna z nich se věnuje boji proti stereotypům na základě pohlaví.
Tato zpráva má upozornit na to, jak reklama takové stereotypy podporuje a upevňuje a jak tato skutečnost negativně ovlivňuje rovnost mužů a žen.
Výraz „reklama“ se vztahuje na veškeré textové, obrazové či zvukové zprávy v elektronické nebo tištěné podobě, jež mají za cíl podpořit obchodní činnost společností.
V této oblasti bylo uskutečněno několik výzkumných projektů, i když ne v dostatečném rozsahu, a v lednu 2008 uspořádalo slovinské předsednictví v Brdu (Slovinsko) konferenci, na níž se projednávala omezení a problémy ve spojitosti s genderovými stereotypy.
Cílem marketingu již není přimět spotřebitele ke koupi nějakého produktu, ale k tomu, aby nabízené produkty na daném trhu využili k vytvoření svého „image“ nebo k vyjádření svého společenského postavení
Firat, Dholakia a Venkatesh: „Marketing in a postmodern world“(Marketing v postmoderním světě), 1995, s. 52 .
Spotřeba je rostoucí měrou chápána jako cílový a smysluplný produktivní proces, kdy se trh a obchodníci společně podílejí na socializaci spotřebitelů
Cova, „The Postmodern Explained To Managers: Implications For Marketing“ (Postmoderna pro manažery: důsledky pro marketing), 1996, s. 22 .
Výzkum konzumní společnosti se nyní především soustřeďuje na popsání spotřeby jako důležitého činitele při vytváření lidské identity
Arnould & Thompson, „Consumer Culture Theory (CCT): Twenty Years of Research“ (Teorie konzumní kultury: dvacet let výzkumu), Journal of Consumer Research 2005, ss.
868-882 .
Tento jev lze vypozorovat zejména u mladých spotřebitelů
Gianneschi, „Varor och märken - om att vara och märkas“, disertační práce o podnikové administrativě, oddělení pro podnikovou administrativu, Univerzita Gothenburg, 2007 .
Pro tuto zprávu byl neocenitelným přínosem výzkum provedený v Německu
Dr. Carsten Wippermann, Sinus Sociovision; Heidelberg, Německo: „Ways to Equality of Treatment – Today and Tomorrow“ (Cesty k rovnému zacházení – dnešek a zítřek) (asociací UEAPME)
Evropské sdružení řemesel a malých a středních podniků: „Living and Managing Gender Stereotypes in Adulthood: Employer’s point of view“ (Život s genderovými stereotypy v dospělosti a jejich překonávání: pohled zaměstnavatele) . , v Polsku
Monika Ksieniewicz, oddělení pro ženy, rodinu a boj proti diskriminaci, ministerstvo práce a sociálních věcí: „Adulthood: Living and Managing Gender Stereotypes“ (Dospělost: život s genderovými stereotypy a jejich překonávání) . a dalších zemích a nedávno zveřejněná studie švédské vlády, která dokládá a pojmenovává důsledky vytváření mužských a ženských stereotypů v reklamě
Profesorka Eva-Maria Svensson.
Statens offentliga utredningar (SOU), 2008:5. http://www.regeringen.se/content/1/c6/09/59/16/388425af.pdf .
Hlavním účelem reklamy je ovlivnit každého z nás – ženy i muže.
Žádné životní volby, ať již v souvislosti s naším vzděláváním, kariérou, vztahy a sociálními či kulturními aktivitami, nečiníme ve vakuu.
Ovlivňuje nás řada faktorů, z nichž nejdůležitější je naše společenské postavení a pohlaví.
Prostřednictvím reklamy jsme totiž neustále konfrontováni s obrazem mužů a žen a s pojetím jejich rolí ve společnosti.
Reklama nás ovlivňuje na vědomé i (možná především) nevědomé úrovni.
Technologický pokrok způsobil převratné změny ve způsobu předávání komerčních informací.
Odrazil se především v objemu, všudypřítomnosti a rozsahu reklamy v každodenním životě.
Stereotypy na základě pohlaví upevňují omezené představy o úloze mužů a žen, a tak zmenšují manévrovací prostor a životní příležitosti nejen pro ženy a dívky, ale i pro muže a chlapce.
Protože nás tyto představy doprovází na každém kroku (jsou prezentovány v televizi, denním tisku, ve filmech a na internetu), stávají se normou, které se máme podřídit.
Reklama je úmyslně navržena tak, aby byla vykládána určitým způsobem.
Jedním z předpokladů pro jednotnou interpretaci a zřejmě i pro jednotnou obchodní praxi jsou proto obecné koncepty nebo předsudky rozšířené v cílové společenské skupině.
Být ženou nebo mužem v současné společnosti znamená chovat se v souladu s určitými uměle vytvořenými představami, což může být v praxi často obtížné, ba dokonce nesplnitelné.
Takové chování navíc není v žádném případě hodnotným cílem.
Neustále hrozí selhání, jež si vybírá svou cenu: poruchy příjmu potravy, duševní nemoci, nízké sebehodnocení atd. Sebeúctu má je ten, kdo se přizpůsobil předem stanoveným představám o mužích a ženách.
Výzkum ukazuje, že kvůli standardům vytvořeným vlivem mužských a ženských stereotypů, které předkládá reklama, se na muže a ženy pohlíží jako na pouhé objekty.
Doposud tímto trpěly více ženy.
Zredukování člověka na pouhý objekt vede k tomu, že je vystaven násilí a urážkám.
Tato objektivizace má v reklamě zásadní význam pro proces vytváření osobní identity a pro to, zda je tato „image“ vnímána jako „normální“.
Vytváření stereotypů se týká představ o ženách a mužích a o jejich vzájemných vztazích.
Vytváření stereotypů v reklamě je rovněž považováno za jeden z nástrojů moci.
Politika usilující o rovné postavení mužů a žen má za cíl každému umožnit utvářet společnost a svůj vlastní život.
Dosažení tohoto cíle brání neustálá konfrontace se zmíněnou objektivizací a stereotypními představami.
Komerce hraje ještě dominantnější roli v případě dětí a mládeže.
Víme, že se tento vliv neomezuje pouze na nákup zboží, ale že určuje i názory dětí na sebe samé, jejich okolí, kulturu a zejména násilí.
Obrázek mužské a ženské role ve společnosti vytvářený reklamou je obzvláště významný, neboť děti si teprve vytvářejí své vlastní hodnoty a pohled na role muže a ženy a hledají svou vlastní identitu.
Riskujeme, že sebedůvěru vybudovanou na mezilidských vztazích a lásce nahradíme striktně ekonomickými poměry, v nichž si jednotlivci kupují falešný pocit jistoty vycházející z vlastnictví předmětů.
Tomuto vlivu jsou nejvíce vystaveny děti, které jsou již tak velmi zranitelné.
Při narození dítěte je naší první otázkou: „Je to chlapec nebo děvče?“ Již touto otázkou začíná pro novorozence vzdělávací proces, v jehož průběhu se rozvíjí a formuje v člena společnosti.
Každá společnost má určitá očekávání, včetně očekávání a představ, která se pojí s pohlavím.
Má k tomu k dispozici model, přičemž vlastní koncepce vytváření stereotypů na základě pohlaví zahrnuje umělé zveličování rozdílů mezi muži a ženami.
Má se za to, že určité úkoly ve společnosti jedno pohlaví vykonává „lépe“ než to druhé, a ignorují se rozdíly mezi jednotlivými osobami.
Je tak velmi problematické určit, co je pro obě pohlaví „normální“.
Zvolení cesty (např. ve vzdělávacím procesu), která je vzhledem k pohlaví dotčené osoby nečekaná, může vážně omezit volbu jedince.
Každý z nás přijímá při vytváření pohledu na svět kolem sebe a při jeho interpretaci nějaké stereotypy nebo předsudky, avšak pouze velmi málo lidí si své chování uvědomuje, a proto mohou být předsudky nebo očekávání na základě pohlaví přejímány nevědomky.
Z tohoto důvodu je těžké tyto vzorce měnit.
Je tedy nezbytné bojovat se zakořeněnými stereotypními představami o ženách a mužích, které nacházíme všude kolem sebe.
Můžeme toho dosáhnout pomocí informačních kampaní a opatření zaměřených na zvyšování povědomí.
Pro tento účel existuje mnoho různých opatření, ale informace musí proniknout ke všem společenským vrstvám, a to přijetím strukturálního přístupu, který analyzuje postavení mužů a žen.
Genderové stereotypy v reklamě často slouží k finančním ziskům velkých podniků.
V těchto reklamách je hledání osobní identity spojováno s druhem a množstvím zboží a služeb, které tato osoba využívá.
Je nasnadě, že je třeba brát v úvahu skutečné (např. biologické) rozdíly mezi pohlavími i rozdíly individuální, avšak měli bychom vycházet z toho, že i přesto nás toho více spojuje, než rozděluje.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
27.5.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
19
5
6
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Věra Flasarová, Claire Gibault, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Lívia Járóka, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Eva-Britt Svensson, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Gabriela Creţu, Iratxe García Pérez, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Mary Honeyball, Kartika Tamara Liotard, Marusya Ivanova Lyubcheva, Zuzana Roithová, Petya Stavreva, Bernadette Vergnaud
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Armando França, Ewa Tomaszewska
