A6-0184/2008
14.
5.
2008
ZPRÁVA
o provádění obchodní politiky pomocí účinných pravidel a postupů pro dovoz a vývoz
(2007/2256(INI))
Výbor pro mezinárodní obchod
Zpravodaj:
Jean-Pierre Audy
PE 402.892v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................11
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................14
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o provádění obchodní politiky pomocí účinných pravidel a postupů pro dovoz a vývoz
( 2007/2256(INI) )
Evropský parlament,
– s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 23 až 31, 95, 133 a 135 této smlouvy,
– s ohledem na Lisabonskou smlouvu
Úř. věst.
C 306, 17.12.2007, s. 1. ze dne 13. prosince 2007 ratifikovanou v současné době členskými státy,
– s ohledem na Úmluvu o zřízení Rady pro celní spolupráci podepsanou v Bruselu dne 15. prosince 1950, která vstoupila v platnost dne 4. listopadu 1952,
– s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT) z roku 1994, a zejména na články V, VIII a X této dohody,
– s ohledem na ministerské prohlášení Světové obchodní organizace (WTO) přijaté v Singapuru dne 13. prosince 1996, a zejména na bod 21 tohoto prohlášení,
– s ohledem na ministerské prohlášení WTO přijaté v Dohá dne 14. listopadu 2001, a zejména na bod 27 tohoto prohlášení,
– s ohledem na usnesení přijaté Generální radou WTO dne 1. srpna 2004, a zejména na přílohu D o podmínkách pro jednání o zjednodušení obchodu,
– s ohledem na ministerské prohlášení WTO přijaté v Hongkongu dne 18. prosince 2005, a zejména na bod 33 a přílohu E tohoto prohlášení,
– s ohledem na zprávy odborné skupiny a orgánu pro řešení sporů WTO ve věci Evropská společenství – některé celní otázky (WT/DS315),
– s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství
Úř. věst.
L 302, 19.10.1992, s. 1. ,
– s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vydává celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex) ( KOM(2005)0608 ),
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 70/2008/ES ze dne 15. ledna 2008 o bezpapírovém prostředí pro celnictví a obchod,
– s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013) ( KOM(2006)0201 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. března 2005 „Pravidla původu v preferenčních obchodních režimech – Budoucí zaměření“( KOM(2005)0100 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. dubna 2008 „Strategie dalšího vývoje celní unie“ ( KOM(2008)0169 ),
– s ohledem na návrh nařízení Komise o pravidlech původu všeobecného systému preferencí (2046/2007), projednávaný v současnosti Výborem pro celní kodex,
– s ohledem na Mezinárodní úmluvu o zjednodušení a sladění celních režimů (revidovaná Kjótská úmluva) ve znění pozdějších předpisů,
– s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o přistoupení Evropských společenství ke Světové celní organizaci (WCO) a o výkonu práv a povinností vyplývajících z prozatímního členství ( KOM(2007)0252 ),
– s ohledem na závěrečnou zprávu generálního ředitelství Komise pro daně a cla ze dne 15. června 2007 o budoucí úloze celních orgánů,
– s ohledem na slyšení konané dne 19. prosince 2007 v Parlamentu ve Výboru pro mezinárodní obchod na téma „Provádění obchodní politiky pomocí účinných pravidel a postupů pro dovoz a vývoz“,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod ( A6-0184/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že celní unie je jedním z historických nástrojů, na nichž je postavena hospodářská a politická integrace evropského kontinentu,
B. vzhledem k tomu, že pojmy celní unie a společné obchodní politiky jsou navzájem nerozlučně spjaty,
C. vzhledem k tomu, že pravidla a postupy v oblasti dovozu a vývozu v Evropské unii jsou i nadále zásadní pro správné fungování vnitřního trhu,
D. vzhledem k tomu, že společná obchodní politika prošla v průběhu let zásadními změnami, které vyžadovaly a nadále vyžadují neustálé přizpůsobování pravidel a postupů v oblasti dovozu a vývozu,
E. vzhledem k tomu, že společná obchodní politika může fungovat, pouze pokud se opírá o účinná pravidla a postupy v oblasti dovozu a vývozu zboží,
F. vzhledem k tomu, že zjednodušení a modernizace pravidel a postupů v oblasti dovozu a vývozu, a to jak v rámci Evropské unie, tak v mezinárodním měřítku, představují pro obchodní konkurenceschopnost strategický úkol,
G. vzhledem ke specifickým problémům, které malým a středním podnikům působí orientace v celních pravidlech a postupech a které jsou často příčinou ztíženého přístupu těchto podniků k mezinárodnímu obchodu a brání jim plně využívat příležitostí, jež nabízí globalizace,
H. vzhledem k tomu, že správné určení sazebního zařazení, původu a hodnoty dováženého zboží je nezbytné pro správné uplatnění společného celního sazebníku, celních preferencí, antidumpingových a antisubvenčních opatření a celé řady dalších nástrojů obchodní politiky,
I. vzhledem k tomu, že příliš přísná celní pravidla či zdlouhavé celní postupy brání mezinárodnímu obchodování se zbožím a hospodářské subjekty, zejména malé a střední podniky, je řadí mezi hlavní necelní překážky obchodu,
J. vzhledem k tomu, že úlohou celních orgánů dnes již zdaleka není pouze vybírání celních poplatků, což představuje důležitou funkci, která však v průběhu posledních dvaceti let značně pozbyla významu, ale spíše uplatňování necelních opatření, zejména co se týče bezpečnosti a ochrany, boje proti padělkům, praní špinavých peněz a obchodování s omamnými látkami, a uplatňování opatření souvisejících se zdravím, životním prostředím, ochranou spotřebitelů, ale i výběr DPH a spotřebních daní při dovozu či osvobození od těchto daní při vývozu, a samozřejmě dodržování obchodních politik EU,
K. vzhledem k úsilí, které bylo od srpna 2004 v rámci WTO a kola jednání v Dohá vynaloženo pro sjednání mnohostranné závazné dohody v oblasti zjednodušení obchodu, a vzhledem k obtížím, s nimiž některé rozvojové země financují opatření týkající se hranic, která byla navržena v rámci těchto jednání,
L. vzhledem ke specifickým obtížím, na něž naráží rozvojové země při zavádění účinných celních systémů, zejména v oblasti infrastruktur a vybavení, stejně jako v oblasti vzdělávání a bezúhonnosti zaměstnanců,
M. vzhledem k tomu, že prvořadý cíl, kterým je zjednodušit obchodování, musí být v souladu s neméně důležitým cílem zavést účinné kontroly,
N. vzhledem k tomu, že obavy o bezpečnost osob a majetku hrají stále větší roli při stanovení a uplatňování celních předpisů a postupů, zejména u některých velkých obchodních partnerů EU,
O. vzhledem k tomu, že evropské normy ochrany spotřebitelů, zejména v oblasti zdraví a bezpečnosti, by se měly vztahovat na všechny výrobky dané do volného oběhu na jednotném evropském trhu, a to bez ohledu na jejich původ,
P. vzhledem k tomu, že širší využívání informatiky a jiných moderních technologii při provádění celních operací a kontrole zboží umožnilo značně zvýšit jejich účinnost a rychlost,
Q. vzhledem k tomu, že je nezbytné zohledňovat překážky interoperability, které pro příslušné správní orgány a hospodářské subjekty vyplývají z používání tohoto vybavení i z nákladů na jeho používání,
R. vzhledem k tomu, že Smlouva o Evropské unii stanoví v nových základních cílech uvedených v čl.
3 odst.
5, (který odpovídá současnému čl.
2 odst.
5 ve znění čl.
1 bodu 4 Lisabonské smlouvy), že ve vztazích s okolním světem přispívá Unie k ochraně svých občanů; vzhledem k tomu, že uvedená smlouva rovněž stanoví v čl.
3 odst.
2, (který odpovídá současnému čl.
2 odst.
2 rovněž ve znění čl.
1 bodu 4 Lisabonské smlouvy), že Unie poskytuje svým občanům prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic, v němž je zaručen volný pohyb osob ve spojení s vhodnými opatřeními týkajícími se ochrany vnějších hranic,
S. vzhledem k tomu, že celní pravidla a postupy Unie jsou definovány a přijímány na úrovni Společenství, jsou však ve skutečnosti prováděny vnitrostátními orgány členských států,
T. vzhledem k významné úloze, kterou hraje Světová celní organizace (WCO) při podporování obchodu prostřednictvím mezinárodní celní spolupráce,
Význam pravidel a postupů pro dovoz a vývoz
1. zdůrazňuje význam účinnosti pravidel a postupů v oblasti dovozu a vývozu při provádění obchodní politiky;
2. připomíná, že účinnost každého opatření obchodní politiky závisí především na schopnosti Unie zajistit jeho správné uplatňování; že to platí zejména pro obchodní ochranná opatření a celní preference všeho druhu poskytované Unií různým partnerům; že opatření nepoužitelné nebo těžko použitelné v celní oblasti je obchodně neúčinným opatřením, které může způsobit závažné narušení hospodářské soutěže a nesčíslné vedlejší hospodářské a sociální škody a/nebo škody na životním prostředí;
3. vyjadřuje politování nad tím, že „celní proveditelnost“ některých iniciativ obchodní politiky není vždy správně oceněna a brána v úvahu; jako příklad uvádí problémy, které se vyskytly v roce 2005 při zavádění ujednání o dovozu textilních výrobků s Čínou;
4. zdůrazňuje nutnost, aby oddělení Komise odpovědná za obchodní politiku lépe spolupracovaly s odděleními, která se zabývají celní politikou, zejména systematičtějším zapojením těchto oddělení do skupin sjednávajících obchodní dohody;
5. vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost problémům malých a středních podniků, zejména tím, že jim umožní přizpůsobení jejich počítačových systémů systémům používaným celními orgány za nejnižší možnou cenu a zjednoduší možnosti získání statutu oprávněného hospodářského subjektu;
6. vítá skutečnost, že Evropské společenství bylo přijato za plnohodnotného člena Světové celní organizace (WCO) počínaje dnem 1. července 2007, což mu umožňuje uplatnit mezinárodní pravomoci v oblasti celní politiky a přispět k posílení vnitřní soudržnosti; žádá Komisi, aby tuto organizaci podporovala;
Sazební zařazení, hodnota, původ a hospodářské systémy
7. připomíná značný význam pravidel týkajících se sazebního zařazení, hodnoty a původu – preferenčního i nepreferenčního – zboží;
8. vyzývá Komisi, aby tato pravidla soustavně vylepšovala jak na úrovni Společenství, tak v mnohostranném rámci WTO a WCO, ve smyslu jejich transparentnosti, předvídatelnosti, zjednodušení a účinnosti;
9. vyjadřuje politování nad tím, že harmonizace pravidel o nepreferenčním původu na mnohostranné úrovni započatá v roce 1995 dohodou o pravidlech původu uzavřenou v rámci Uruguayského kola je stále zablokována; domnívá se, že tato harmonizace by umožnila zejména účinnější a spravedlivější uplatňování obchodních ochranných opatření ve světě a lepší rámcové podmínky pro označování původu; vyzývá Komisi, aby využila všech možností pro obnovení a uzavření jednání vycházejících ze zásad vytčených v Dohodě o pravidlech původu;
10. bere na vědomí úsilí Komise vynaložené na modernizaci a zjednodušení pravidel preferenčního původu;
11. lituje, že ačkoli je tato reforma důležitá a z politického hlediska velmi citlivá, Parlament se ve vyšší míře nepodílel na návrhu nařízení o reformě pravidel původu systému všeobecných preferencí, který je v současnosti projednáván členskými státy v rámci Výboru pro celní kodex a nemohl vykonávat právo předběžného dohledu, které mu přísluší v rámci postupu projednávání ve výborech; konstatuje však, že se předpokládá, že Komise přednese tuto záležitost před příslušným výborem Parlamentu;
12. bere na vědomí četné námitky vycházející z některých odvětví průmyslu Společenství, jakými jsou textilní, oděvní a zemědělsko-potravinářské odvětví, vůči jednotnému uplatňování kritéria přidané hodnoty; žádá Komisi a členské státy, aby pokud možno vzaly v úvahu tyto odůvodněné kritiky;
13. připomíná, že je obecně nezbytné dbát důsledně na to, aby uplatňování příliš pružných pravidel původu nevedlo k převádění preferencí udělených v určitých citlivých odvětvích zemím, na které se vztahují preferenční režimy, ve prospěch vysoce konkurenceschopných třetích zemí;
14. lituje, že evropské podniky i nadále málo využívají režim uskladňování v celním skladu, stejně jako režim aktivního a pasivního zušlechťovacího styku, a to kvůli jejich složitosti; vyzývá Komisi, aby zvážila zjednodušení hospodářských režimů, zavedení pružnějších postupů a zrušení papírových dokladů;
Usnadnění obchodu
15. přikládá nejvyšší důležitost jednání probíhajícímu od srpna 2004 v rámci WTO o usnadnění obchodu; připomíná velký přínos, který se očekává od ambiciózní dohody v dané oblasti, pokud jde o snižování nákladů transakce, zlepšování konkurenceschopnosti a zvyšování mezinárodní atraktivnosti rozvojových zemí a podporu obchodu;
16. je si vědom skutečnosti, že v závislosti na výsledku jednání o usnadnění obchodu mohou být rozvojové země nuceny zavádět nákladné programy, jejichž financování může být obtížné; považuje tedy za nezbytné, aby se rozvinuté země v závislosti na konečném výsledku jednání jednoznačně zavázaly poskytnout rozvojovým zemím technickou a finanční pomoc, aby tyto země mohly financovat náklady na uvedení do souladu, přizpůsobení a uplatňování budoucího mnohostranného rámce;
17. zdůrazňuje, že jednání probíhají v duchu mimořádné spolupráce, která neumožňuje smlouvání zasahující do dalších témat kola jednání v Dohá; domnívá se, že aniž by byla porušena rovnováha jednání, mohl by se usnadnění obchodu týkat samostatný závěr a mohlo by se samostatně provádět, a proto požaduje jeho vyjmutí z jednotného závazku;
18. podporuje rovněž ambiciózní cíl začleňovat kapitolu týkající se usnadnění obchodu a celní spolupráce do všech nových smluv o volném obchodu, které bude Komise vyjednávat, a to v návaznosti na sdělení Komise ze dne 4. října 2006 nazvané „Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu – Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ ( KOM(2006)0567 );
Nové poslání celních orgánů
19. připomíná, že je v rámci Evropské unie nezbytné zavést plán boje proti padělkům a proti pirátství; trvá na tom, že je nutné posilovat spolupráci v této oblasti, a to jak mezi odděleními Komise odpovědnými za předpisy o duševním vlastnictví, obchodní politiku a celní politiku, tak rovněž s orgány celní správy členských států a mezi těmito orgány navzájem;
20. vítá skutečnost, že členské státy a Komise nalezly kompromisní řešení týkající se mandátu k vyjednávání o mezinárodní dohodě o potírání padělání ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement), neboť dosažení této dohody představuje významný úkol globální obchodní strategie EU a umožní vytvořit vrcholný mezinárodní rámec, který posílí uplatňování práv duševního vlastnictví a bude chránit výrobce před průmyslovým padělatelstvím a spotřebitele před zdravotními a bezpečnostními riziky způsobenými některými padělky;
21. požaduje, aby Komise a členské státy přijaly opatření nezbytná k tomu, aby bylo možno zaručit, že zboží dovážené za účelem uvedení na trh v Evropské unii odpovídá evropským normám ochrany spotřebitelů, zejména v oblasti zdraví a bezpečnosti, a zamezit tak tomu, aby byly na trh uváděny výrobky či látky, které by mohly být pro spotřebitele nebezpečné;
Zneklidňující posun v oblasti bezpečnosti
22. uznává oprávněnost obav o bezpečnost osob a majetku, avšak trvá na nutnosti nalézt rovnováhu mezi kontrolou obchodu a jeho usnadněním, aby mezinárodní obchod nebyl zbytečně a přehnaně narušován; domnívá se však, že celní orgány hrají prvořadou úlohu při plném uplatňování opatření Společenství jak v oblasti zdraví, tak v oblasti ochrany životního prostředí a ochrany spotřebitelů, a že tuto úlohu nesmí opatření zjednodušující celní postupy ohrozit;
23. podporuje normativní rámec SAFE (Usnadnění obchodu a zajištění bezpečnosti), přijatý Radou WCO v roce 2005; zcela souhlasí s názorem vyjádřeným WCO, že „není ani přijatelné ani potřebné kontrolovat všechny zásilky“ a že musí být upřednostňováno účinné řízení rizik prostřednictvím výkonných počítačových systémů;
24. velmi lituje, že americký Kongres přijal v červenci 2007 právní předpis nazvaný „HR1“ a že Spojené státy jednostranně zavedly požadavek skenování všech kontejnerů mířících do této země od roku 2012; pochybuje o účinnosti tohoto opatření a jeho slučitelnosti s pravidly WTO; obává se, že toto opatření se po zavedení do praxe stane brzdou rozvoje transatlantického obchodu;
25. upozorňuje na skutečnost, že pro světové hospodářství, které je stále integrovanější, má spolehlivost obchodu zásadní význam; naléhavě vyzývá transatlantický dialog zákonodárců (TLD) a Komisi, aby vyvinuly veškeré úsilí k dosažení změny amerických právních předpisů stanovících povinnost skenování všech kontejnerů mířících do Spojených států, a to ve smyslu přijetí přístupu založeného na rizicích; žádá Komisi, aby vznesla tuto otázku jak před Transatlantickou hospodářskou radou (TEC), tak před jinými orgány, a aby dala Spojeným státům popud k přehodnocení jejich rozhodnutí; nabádá k podpoře vzájemného uznávání „schválených hospodářských subjektů“ a bezpečnostních norem přijatých Světovou celní organizací (C-TPAT, normativní rámec SAFE);
Přetrvávající nedostatek harmonizace
26. připomíná, že orgán pro řešení sporů WTO potvrdil v odvolacím řízení ve výše uvedené věci WT/DS315 zásadní slučitelnost celního systému Unie s pravidly WTO, a vítá tento výsledek;
27. nicméně konstatuje, že jak obchodní partneři, tak samotné evropské hospodářské subjekty nadále požadují větší harmonizaci vnitrostátních orgánů při zavádění celní legislativy Společenství;
28. připomíná, že postupy jednotlivých členských států se někdy liší, a to např. v oblasti výběru DPH z dovozu, podmínek pro získání některých zjednodušených postupů, frekvence fyzických kontrol zboží a v oblasti sankcí, přičemž tyto rozdíly mohou být škodlivé;
29. domnívá se, že musí být učiněno vše pro zajištění rovného zacházení s hospodářskými subjekty na celém celním území Společenství, což je nevyhnutelné pro zachování celistvosti vnitřního trhu, ochrany finančních zájmů EU, zachování jejích vnějších pravomocí – zejména v oblasti obchodní politiky – a dodržování jejích mezinárodních závazků;
30. vyjadřuje podporu všem iniciativám, které mají za cíl lépe sladit činnost vnitrostátních orgánů, napomáhat součinnosti, zavádět nové komunikačních systémy a systémy pro sdílení informací, rozvíjet osvědčené postupy a výměnu zaměstnanců a zkušeností, které umožní jednotlivým orgánům fungovat při provádění legislativy Společenství jako jednotný celek;
31. zdůrazňuje, že v tomto ohledu mají zásadní význam takové nástroje, jako je integrovaný sazebník (Taric), závazné informace o sazebním zařazení zboží (ZISZ), závazné informace o původu zboží (ZIPZ) a společný rámec řízení rizik; vyzývá Komisi a členské státy, aby tyto nástroje dále zdokonalovaly a aby zajistily jejich řádné fungování;
32. trvá na tom, že je nezbytné sjednotit důkazní právo nebo stanovit minimální společná pravidla, a dále dbát na to, aby všech 27 členských států jednotným způsobem uplatňovalo nařízení Společenství týkající se celního práva (zejména nařízení (ES) č. 1383/2003);
33. žádá Komisi, aby do svých návrhů začlenila konkrétní ustanovení týkající se trestních a správních sankcí za porušování celních ustanovení, které stanoví čl.
27 písm. a) a čl.
280 Smlouvy o založení Evropských společenství ve znění Lisabonské smlouvy;
34. lituje zdrženlivosti, kterou v této fázi projevují Komise a členské státy při vytváření nových struktur k zajištění jednotného použití celní legislativy Společenství; žádá Komisi a členské státy, aby odpovědně zvážily možnost harmonizace celních služeb Evropské unie, s cílem vytvořit orgán Společenství odpovědný za celní unii, který by účinněji uplatňoval celní pravidla a postupy na celém celním území Evropské unie;
o
o o
35. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Světové celní organizaci, Světové obchodní organizaci, přistupujícím i kandidátským zemím.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
V roce 2008 uplyne 40 let od vzniku celní unie.
Byla jednou z prvních etap budování Evropy a umožnila zrušit všechna dovozní a vývozní cla mezi členskými státy Unie a přijmout společný celní sazebník vůči třetím zemím.
Tvoří nedílnou součást řádného fungování vnitřního trhu a správného provádění obchodních smluv Unie.
Celní politika patří do působnosti Společenství, je však prováděna členskými státy: úkolem vnitrostátních celních orgánů je každodenně uplatňovat právní předpisy Evropské unie; to je ostatně jedním ze stěžejních problémů operativní účinnosti postupů dovozu a vývozu zboží.
Mnoho právních předpisů se mění nebo se v nedávné době změnilo: celní kodex Společenství byl modernizován, bylo přijato rozhodnutí o bezpapírovém prostředí pro celnictví a obchod, byl připraven akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013), návrh nařízení Komise o pravidlech o původu SVP atd. Lisabonská smlouva, v současnosti ratifikovaná členskými státy, stanoví v článku 1 odst.
4, že ochrana jejích občanů ve vztazích Evropské unie s okolním světem bude jednou z priorit Unie.
Na mezinárodní úrovni panuje značná nejistota a jednání v rámci Světové obchodní organizace (WTO) se nežádoucím způsobem zpomalují, zejména v oblasti usnadnění obchodu.
Evropské společenství dále přestálo vleklý spor u orgánu pro řešení sporů WTO ve věci organizace cel v EU, jejíž některé prvky nejsou v souladu s pravidly WTO, a to zejména proto, že do ní zasahují četné vnitrostátní orgány.
Světová celní organizace (WCO), jejímž členem je Evropské společenství teprve od roku 2007, konstatovala zpomalení postupu, pokud jde o účinnost a harmonizaci celních postupů ve světě, a kvůli obavám o bezpečnost, které se objevily ve Spojených státech po atentátech z 11. září 2001.
V srpnu minulého roku schválil americký Kongres zákon (zákon o 100% kontrolách), který současný systém doslova „zničil“.
Tento zákon sice vstoupí plně v platnost až v roce 2012, ale již dnes otevírá období nejistoty týkající se pohybu zboží ve světě.
V této souvislosti nastává pro evropské celní orgány přelomové období, kdy se připravuje jejich budoucnost pro příštích dvacet let: z tohoto důvodu se zpravodaj ujal iniciativy zahájit politickou debatu o provádění obchodní politiky pomocí účinných pravidel a postupů pro dovoz a vývoz, aby se Evropský parlament mohl vyjádřit k těmto otázkám, které jsou zásadní pro konkurenceschopnost Unie a ochranu jejích občanů, která se díky Lisabonské smlouvě ratifikované v současné době členskými státy stala jedním z cílů Unie.
S ohledem na potřebu rozsáhlé konzultace subjektů celní oblasti zorganizoval Výbor pro mezinárodní obchod dne 19. prosince 2007 na návrh zpravodaje krátké slyšení, kterého se účastnili zástupci Evropské komise, Světové celní organizace (WCO), Světové obchodní organizace (WTO) a organizace BusinessEurope.
Akty tohoto slyšení jsou pracovním dokumentem k této zprávě.
Je třeba konstatovat, že dovozní a vývozní postupy jsou průřezovou otázkou.
Jde samozřejmě o základní prvek fungování vnitřního trhu, který potřebuje, aby se společná pravidla používala na vnějších hranicích harmonizovaným způsobem.
Proto spadají celní otázky, stejně jako modernizovaný celní kodex Společenství, do pravomoci Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů.
Společná pravidla se však nevztahují na vnitřní trh samotný, ale mají dopad na všechny oblasti obchodní politiky, a tedy i na hospodářskou konkurenceschopnost Unie a ochranu jejích občanů.
Úloha celních orgánů ve 21. století: koncepce se v jednotlivých státech liší
Úlohou celních orgánů dnes přestává být pouhý výběr celních poplatků, který byl v posledních dvaceti letech značně na ústupu, a stává se jím uplatňování necelních opatření zejména v oblasti bezpečnosti a ochrany, boje proti padělkům, praní špinavých peněz a obchodování s omamnými látkami a uplatňování opatření souvisejících se zdravím, životním prostředím, ochranou spotřebitelů, ale i výběr DPH a spotřebních daní při dovozu či osvobození od těchto daní při vývozu, a samozřejmě dodržování obchodních politik Unie.
Celní orgán je ve 21. století nástrojem, který má mnoho funkcí.
Má především fiskální funkci, tj. výběr cel a poplatků souvisejících s pohybem zboží.
Jeho druhá funkce je hospodářská: celní úřad slouží zahraničnímu obchodu a jeho usnadnění.
Má rovněž funkci bezpečnostní, neboť je odpovědný za hranice státu a bojuje proti takovým nešvarům, jako je pašování.
Jednotlivé státy rozlišují mezi uplatňováním těchto funkcí.
Například rozvojové země, pro které je clo především důležitým rozpočtovým zdrojem, upřednostňují jeho fiskální funkci.
V jiných zemích, jako jsou Spojené státy americké, je upřednostňována funkce bezpečnostní v souvislosti s nedůvěrou, která zde panuje od atentátů z 11. září 2001.
Zpravodaji se jeví jako naprosto rozumné, že bezpečnost osob hraje větší roli než stanovení celních pravidel a postupů.
Některá opatření přijatá jednostranně Spojenými státy americkými však závažně narušují obchodní výměnu a růst světového obchodu.
Evropské celní orgány se snaží zajistit vyváženost těchto tří funkcí. „Prohlášení o společném úkolu“, předložené skupinou pro celní politiku dne 11. července 2007, uvádí tyto čtyři závazky:
- zajistit bezpečnost a ochranu občanů;
- chránit finanční zájmy Společenství a členských států;
- chránit Společenství před nezákonným či nekalým obchodem podporováním legálních obchodních činností;
- posilovat konkurenceschopnost evropských podniků zaváděním moderních pracovních metod podpořených snadno dosažitelným prostředím.
Celní systém sloužící usnadnění obchodu
Zpravodaj by rád připomněl, že dovozní a vývozní pravidla a postupy, pokud jsou používány příliš striktním způsobem, mohou být netarifní překážkou omezující obchod.
V tomto rámci leží i problematika usnadnění obchodu.
Usnadnění je v současnosti tématem důležitých jednání v Ženevě v rámci kola jednání v Dohá.
O této otázce se začalo jednat tři roky po začátku kola jednání (2004) a jednotlivé státy se shodují v názoru na ni.
Podle zásady „jednotného závazku“ však lze dosáhnout dohody v této oblasti pouze tehdy, až budou projednány všechny body tohoto kola jednání.
Avšak jednání v Dohá se zpomalila kvůli některým otázkám zejména v oblasti zemědělství, a tak je celá reforma pro usnadnění obchodu zablokována.
Proto zpravodaj vyzývá k vyjmutí usnadnění obchodu z „jednotného závazku“ a požaduje, aby tato otázka byla projednávána odděleně.
Nedostatečná harmonizace způsobuje zranitelnost celního systému
Zpravodaj by rád zdůraznil, že přetrvávající nedostatečná harmonizace je zjevně důvodem křehkosti evropského celního systému.
Celní systém byl předmětem procesu vyvolaného Spojenými státy americkými u orgánu pro řešení sporů WTO, který v odvolání potvrdil slučitelnost celního systému Evropské unie s pravidly WTO, ačkoli vyjádřil několik kritických připomínek.
Zdůraznil nicméně nedostatečnou harmonizaci, což činí pravidelně i obchodní partneři EU a samy evropské hospodářské subjekty, které žádají rozsáhlejší harmonizaci mezi vnitrostátními celními orgány.
Tento nedostatek harmonizace je kromě jiného příčinou rozdílného zacházení s podniky.
Nesoulad se objevuje například v oblasti výběru DPH, kterou v některých státech vybírají celní orgány při dovozu, ale v jiných státech existuje možnost, aby podniky hradily DPH v rámci vnitřního režimu.
Zpravodaj připouští, že proces harmonizace je složitý, neboť zde existují interní omezení.
Zpravodaj však tento proces podporuje a zdůrazňuje skutečnost, že zavádění obchodní politiky EU a společných celních pravidel jednotlivými vnitrostátními orgány je vážným omezením, které neustále nutí Evropskou komisi vyvíjet úsilí ke koordinaci.
Vytvoření jednoho celního orgánu
Zpravodaj chápe, že reforma celního kodexu je prioritou Evropské komise a že se jedná o poměrně komplexní úkol, ke kterému nelze připojit ještě reformu institucionální.
Zpravodaj však hodlá podnítit úvahy o vytvoření veřejného evropského celního orgánu a navrhnout, aby byla prozkoumána možnost integrované spolupráce vnitrostátních celních orgánů s cílem vytvořit jeden orgán Společenství odpovědný za celní unii.
Stále větší harmonizace celních předpisů totiž znamená, že celní orgány jsou v celé Unii de facto totožné.
Vzhledem k dlouhým lhůtám potřebným pro změny v rámci Společenství, zejména v oblasti výsad členských států, se zpravodaj domnívá, že přišel čas nastolit tuto otázku, která je zároveň symbolická, neboť završuje čtyřicet let stále větší celní integrace, ale i pragmatická, protože jejím cílem je účinnější organizace celních orgánů ve světě, který je stále složitější, rychle se vyvíjí a nebude na nás čekat.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
6.5.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
24
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Graham Booth, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Hénin, Ģirts Valdis Kristovskis, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Gianluca Susta, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Vasco Graça Moura, Javier Moreno Sánchez, Salvador Domingo Sanz Palacio, Zbigniew Zaleski
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Anne Ferreira
