KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0389/2005
1.
12.
2005
ZPRÁVA
o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o hlavních aspektech a základních směrech SZBP, včetně finančních důsledků pro souhrnný rozpočet Evropských společenství – 2004
(2005/2134(INI))
Výbor pro zahraniční věci
Zpravodaj:
Elmar Brok
PE 360.236v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................12
POSTUP...................................................................................................................................16
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o hlavních aspektech a základních směrech SZBP, včetně finančních důsledků pro souhrnný rozpočet Evropských společenství – 2004
( 2005/2134(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na výroční zprávu Rady (7961/2005 PESC 272 FIN 117 PE 70),
– s ohledem na Smlouvu o Ústavě pro Evropu podepsanou v Římě dne 29. října 2004,
– s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii přijatou Evropskou radou dne 12. prosince 2003,
– s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu
Úř. věst.
C 172, 18.6.1999, s.1. , a zejména na odstavec 40 této dohody,
– s ohledem na článek 21 Smlouvy o EU,
– s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 16.–17. června 2005, a zejména na jeho prohlášení o ratifikaci Smlouvy o Ústavě pro Evropu,
– s ohledem na své usnesení ze dne 12. ledna 2005 o Smlouvě o Ústavě pro Evropu
Úř. věst.
C 247 E, 6.10.2005, s. 88. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o pokroku, jehož bylo dosaženo v provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2003)
Přijaté texty, P6_TA(2005)0132 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o evropské bezpečnostní strategii
Přijaté texty , P6_TA(2005)0133 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2005 o reformě Organizace spojených národů
Přijaté texty, P6_TA(2005)0237 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2005 o celosvětové výzvě k boji proti chudobě
Přijaté texty, P6_TA(2005)0289 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2005 o vztazích mezi EU a Ruskem
Přijaté texty, P6_TA(2005)0207 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2005 o transatlantických vztazích
Přijaté texty, P6_TA(2005)0238 . a na osm společných prohlášení, které byly výsledkem poslední vrcholné schůzky EU–USA ve Washingtonu dne 20. června 2005,
– s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2003 o míru a důstojnosti na Středním východě
Úř. věst C 82 E, 1.4.2004, s. 610. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 27. ledna 2005 o situaci na Středním východě
Úř. věst C 253 E, 13.10.2005, s. 35. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2005 o Evropské unii a Iráku – rámec pro angažovanost
Přijaté texty, P6_TA(2005)0288 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2005 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2004 a o politice EU v této oblasti
Přijaté texty, P6_TA(2005)0150 ,
– s ohledem na čl.
112 odst.
1 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci ( A5‑0389/2005 ),
A. vzhledem k tomu, že Rada nadále zastává přístup a posteriori , kdy pouze předkládá popis činnosti SZBP provedené v předešlém roce místo toho, aby je s Parlamentem předem konzultovala, jak stanovuje článek 21 Smlouvy o Evropské unii a interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999,
B. vzhledem k tomu, že Parlament Radu opakovaně žádal, aby tento postup nahradila opravdovou konzultací Parlamentu proto, aby zajistila, že názory Parlamentu skutečně ovlivní směry zvolené pro následující rok,
C. vzhledem k tomu, že období na zamyšlení o procesu ratifikace Ústavní smlouvy, o kterém rozhodla Evropská rada v Bruselu ve dnech 16.–17. června 2005, by mělo probíhat zároveň s optimálním prováděním stávajících smluv, aby bylo dosaženo SZBP, jež bude schopná čelit globálním odpovědnostem, hrozbám a výzvám současného světa,
D. vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyjadřoval svůj názor, že by vztahy Unie se všemi třetími zeměmi a regiony měly být na příslušné úrovni, přičemž by měly být zohledněny zájmy Unie, příbuznost dané třetí země či regionu s evropským modelem a hodnotami a skutečnost, že se Unie stává jedním z nejvýznamnějších geopolitických činitelů na světové scéně, a potřebuje tudíž silné a spolehlivé politické a ekonomické partnery,
E. vzhledem k tomu, že rozvíjení a upevňování demokracie, právní stát a respekt k lidským právům a základním svobodám jsou obecnými cíli Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU,
F. vzhledem k tomu, že v zájmu důvěryhodnosti musejí být na SZBP a EBOP přiděleny rozpočty, které odpovídají jejich ambicím, a odsuzuje skutečnost, že v současnosti jsou finanční zdroje přidělené na tyto dvě politiky nadále nedostačující; konečně lituje skutečnosti, že financování vojenských operací Evropskou unií stále příliš často nepodléhá demokratické kontrole,
1. bere na vědomí vyčerpávající výroční zprávu předloženou Radou v polovině dubna 2005 o hlavních aspektech a základních směrech SZBP pro rok 2004; domnívá se v důsledku toho, že je dobře informován o uplynulých událostech roku 2004; znovu však opakuje svou výzvu, aby byl každoročně předem konzultován ohledně nadcházejících aspektů a směrů, jak stanovují stávající smlouvy;
2. žádá proto, aby jeho Výbor pro právní záležitosti přezkoumal, zda je vhodné předložit Evropskému soudnímu dvoru postup Rady, která Parlament pouze informuje a předkládá mu popis činnosti SZBP provedené v předešlém roce, místo toho, aby s Parlamentem na začátku každého roku konzultovala hlavní aspekty a základní směry pro následující rok a následně Parlament informovala o tom, zda byly názory Parlamentu vzaty v potaz a pokud tomu tak bylo, tak jakým způsobem, jak stanovuje článek 21 Smlouvy o EU a interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999;
3. důrazně žádá Radu, aby podpořila mnohem otevřenější, transparentnější a zodpovědnější Společnou zahraniční a bezpečnostní politiku tím, že se zaváže předstupovat před Výbor pro zahraniční věci Evropského parlamentu se zprávou o každé Radě pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy a o každém setkání na vysoké úrovni s klíčovými mezinárodními partnery;
Vliv období na zamyšlení o procesu ratifikace Ústavní smlouvy na hlavní aspekty a základní směry SZBP pro rok 2006
4. připomíná již podniknuté kroky předcházející uplatnění některých ustanovení nové Ústavní smlouvy, která se týkají SZBP/EBOP, jako bylo založení Evropské obranné agentury, rozvoj konceptu bojové skupiny („Battlegroup“), zavedení mnohem rozvinutější politiky sousedství EU a uplatňování doložky solidarity při čelení teroristickým hrozbám či útokům;
5. v rámci stávajících smluv znovu vyzývá Radu a vysokého představitele/generálního tajemníka Rady, aby se aktivně účastnili výroční rozpravy o hlavních aspektech a základních směrech SZBP pro následující rok a také o evropské bezpečnostní strategii jak s Evropským parlamentem, tak s národními parlamenty;
6. je toho názoru, že období na zamyšlení o procesu ratifikace Ústavní smlouvy, o kterém rozhodla Evropská rada v Bruselu ve dnech 16.–17. června 2005, je vynikající příležitostí k určení a přezkoumání jakýchkoli stávajících nedostatků v oblastech SZBP/EBOP a způsobů, jak se s těmito nedostatky náležitě vypořádat, nejprve co nejlepším využitím stávajících smluv a poté, v pravý čas, uplatněním nových ústavních ustanovení;
7. v tomto ohledu lituje přístupu některých členských států, které navzdory přijetí Ústavy Evropskou radou využily z vnitrostátních důvodů práva veta v důležitých zahraničních záležitostech; poukazuje na to, že SZBP nemůže být omezována na pouhý doplněk zahraničních politik jednotlivých členských států, a vyzývá proto všechny členské státy, aby jednaly konstruktivně v souladu s duchem Ústavy, a umožnily tak EU hrát účinnou roli v celosvětové politice;
Konkrétní návrhy k různým tematickým aspektům pro rok 2006
8. vítá přístup Rady seskupující hlavní oblasti rozvoje v rámci SZBP a EBOP podle různých tematických aspektů, které jsou součástí bezpečnostní strategie Evropské unie přijaté Evropskou radou dne 12. prosince 2003;
9. žádá, aby byla bezpečnostní strategie Evropské unie aktualizována a byl přitom zachován její dvojí – občanský i vojenský – přístup a také její základní koncepce preventivního zapojení a účinné mnohostrannosti jako výraz „povinnosti chránit“ přijaté na summitu OSN v září 2005; doporučuje, aby byla při této aktualizaci věnována mimořádná pozornost zvětšující se závislosti Unie na energii a jiných strategických dodávkách ze zemí a regionů, které jsou stále více nestabilní, s důrazem na možné budoucí scénáře a otázky přístupu k alternativním zdrojům a jejich rozvoje; je toho názoru, že jak klimatické změny, tak šíření chudoby ve světě by nyní měly být považovány za významná ohrožení bezpečnosti Unie, jež vyžadují rozhodné jednání, jasné kompromisy a přesné časové rozvržení; vyžaduje strategii k posouzení bezpečnosti zásobování EU energií; zastává však názor, že šíření zbraní hromadného ničení by mělo být považováno za nejvážnější hrozbu mezinárodní bezpečnosti;
10. považuje proto domácí obranu za důležitou součást bezpečnostní strategie Evropské unie, neboť se týká vnějších hranic a životně důležité infrastruktury;
11. v této souvislosti znovu opakuje svůj názor, že bezpečnost je všezahrnující kolektivní pojem, který se nemůže přizpůsobovat zájmům a požadavkům jediné země a musí být prosazován v mnohostranném rámci;
12. zdůrazňuje význam úlohy NATO v rámci evropské zahraniční a bezpečnostní politiky;
13. zdůrazňuje zájem Evropské unie na posilování globální správy věcí veřejných, mezinárodních institucí a významu mezinárodního práva; je toho názoru, že jedním z klíčových cílů SZBP by mělo být zapojení Číny a Indie, jakožto rozvíjejících se velmocí, a také Ruska do odpovědnosti za stav globálního správy věcí veřejných a za řešení globálních výzev; klade důraz na nenahraditelnou roli, již by v této souvislosti měli společně sehrávat transatlantičtí partneři;
14. důrazně odsuzuje rozsáhlý teroristický útok v Londýně dne 7. července 2005; vyjadřuje svou solidaritu britskému národu a projevuje především soustrast obětem těchto krutých útoků a jejich rodinám;
15. znovu opakuje, že boj proti terorismu musí být považován za jednu z priorit Unie a za hlavní část její vnější činnosti, přičemž stvrzuje důležitost respektování lidských práv a občanských svobod; zastává názor, že vymezení mezi vnitřní a vnější bezpečností by mělo být vnímáno jako stále více pohyblivé; trvá na tom, že tuto vnitřní a vnější prioritu je nutné jasně stanovit při všech jednáních se třetími zeměmi a regiony a že by mělo být podnikáno mnohem více pro posílení mezinárodní spolupráce v boji proti terorismu; znovu vyzývá Radu, aby plně informovala Výbor pro zahraniční věci a Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o seznamu teroristických organizací Evropské unie a konzultovala jej s nimi;
16. zdůrazňuje naléhavou potřebu zastavit růst chudoby ve světě, bojovat proti stigmatizaci a diskriminaci i proti hlavním chorobám, přičemž stvrzuje důležitost pokračující angažovanosti Unie při naplňování rozvojových cílů tisíciletí;
17. uznává zásadní důležitost činností, jež Unie koná v rámci úsilí o budování míru a prevenci konfliktů, a znovu opakuje svůj závazek bojovat proti beztrestnosti v případě válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a dalších vážných porušování lidských práv, včetně posílení role mezinárodního trestního soudu;
18. trvá na nutnosti nadále jednotně podporovat provádění strategie EU týkající se zbraní hromadného ničení na mezinárodní úrovni, klást větší důraz na iniciativy odzbrojení a otázky nešíření zbraní, upevňovat mnohostranné dohody vytvářející režimy nešíření zbraní a poskytovat nezbytné finanční prostředky na provádění strategie EU týkající se zbraní hromadného ničení; vyjadřuje politování nad neschopností rozhodujících států a vlád dosáhnout nové a komplexní dohody v OSN o podpisu smlouvy o nešíření jaderných zbraní;
19. domnívá se, že otázky migrace včetně boje proti nelegálnímu přistěhovalectví by měly tvořit významnou součást vnější činnosti Unie, a to jak ve vztahu k zemím původu, tak k tranzitním zemím; žádá, aby Rada a Komise předkládala pravidelně o této věci zprávy Parlamentu prostřednictvím Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a Výboru pro zahraniční věci;
20. zastává názor, že domácí obrana zasluhuje, aby jí bylo v evropském strategickém myšlení připisováno významnější místo, a že ochrana vnějších hranic Unie by měla tvořit jeho podstatnou součást; zastává názor, že společná správa vnějších hranic by se měla stát nedílnou součástí evropské politiky sousedství; je toho názoru, že Unie by měla pořídit obvyklé vybavení pro ochranu vnějších hranic;
21. vyzývá k tomu, aby byly brány v úvahu obavy některých členských států ohledně jejich dodávek energie, vzhledem k tomu, že dodávky energie mohou být použity jako politický nástroj;
Priority Parlamentu v různých zeměpisných oblastech pro rok 2006
22. je toho názoru, že postupné rozšiřování Unie by mělo dle rozhodnutí Evropské rady v Bruselu ve dnech 16.–17. prosince 2004 zůstat jedním z nejdůležitějších bodů politického programu Unie v roce 2006 spolu s rozvojem skutečné evropské politiky sousedství včetně konkrétně uzpůsobené struktury, jako je Evropský hospodářský a politický prostor pro evropské země;
23. podporuje názor Rady, že se v mnoha ohledech profilují budoucí priority SZBP, které usilují o to, aby Unie byla celosvětovým činitelem, a že základem SZBP pro rok 2006 musí být nadále zejména Středozemí, transatlantické partnerství a Střední východ, Balkán, východní Evropa a konfliktní situace, podpora míru a bezpečnosti ve všech jejich aspektech a pokračující boj proti terorismu, odzbrojování a nešíření zbraní hromadného ničení;
24. žádá předsednictví Rady, aby Parlament informovalo o přezkoumání mandátu mise EUFOR v Bosně a Hercegovině, o jejím plánování a také o tom, jak se vyvíjí iniciativa ohledně bojové skupiny; je toho názoru, že by spolupráce s NATO a s Organizací spojených národů měla být výrazně posílena na základě zkušeností získaných v nedávných civilních a vojenských operacích EU; je toho názoru, že EU by měla být připravena převzít policejní misi v Kosovu;
25. vyzývá Radu, aby hrála aktivní roli, aby mohlo být na základě mezinárodního práva a příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN nalezeno konstruktivní řešení otázky budoucího stavu Kosova a současně byla respektována jeho územní celistvost, dostatečně obhajována práva menšin, nebyla ohrožena celková politika Unie vůči Balkánu a bylo napomoženo upevnění míru, stability a bezpečnosti v oblasti; vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby formulovaly společnou strategii, účastnily se aktivně jednání a kontaktních skupin a aby úzce spolupracovaly s OSN; vítá pokrok, kterého bylo dosaženo ve vztazích se Srbskem a Černou Horou, který vedl k zahájení jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení;
26. naléhavě žádá Radu, aby učinila perspektivu EU pro Balkán hlavní prioritou navzdory současné vnitřní krizi ohledně procesu ratifikace Ústavy; je toho názoru, že budoucí přistoupení západobalkánských států bude dalším krokem ke znovusjednocení Evropy;
27. vyzývá Radu a Komisi, aby zesílily snahy o završení jednání o dohodách o stabilizaci a partnerství se západobalkánskými státy, a znovu opakuje svou podporu evropské perspektivě pro západobalkánské státy podle „soluňské agendy“;
28. znovu opakuje, že rozvoj Afriky musí být prioritou vnější činnosti Unie na základě nejpodstatnější zásady solidarity a Unie musí za tímto účelem hrát hlavní roli při pokrytí obrovských potřeb Afriky s nejzazším cílem podpoření míru, stability, prosperity, řádné správy věcí veřejných (zejména boje proti korupci) a dodržování lidských práv v této oblasti; vyzývá v tomto ohledu k posílení politického dialogu; vítá iniciativu Komise ke společné strategii pro Afriku přesahující tradiční rozvojové politiky a usilující o hospodářskou a sociální rekonstrukci zemí afrického kontinentu; očekává od afrických vlád, že dostojí svým závazkům v oblasti demokracie, právního státu a dodržování lidských práv;
29. zdůrazňuje, že prevence konfliktů, řízení a udržování míru, podpora operací a budování lokálních kapacit v souladu se zásadou „afrického vlastnictví“ jsou skutečně velmi důležité, zatímco hlad a chudoba, hospodářská nerovnost, politická nespravedlnost, stupňování konfliktů pomocí násilí, násilná vyhnání, epidemie, nedostatek zdrojů a množství ekologických rizik jsou nadále nejnaléhavějšími problémy africké populace; je hluboce znepokojen skutečností, že mezinárodní společenství není schopno reagovat odpovídajícím způsobem na rozsáhlé válečné zločiny a porušování lidských práv v Darfúru, které lze chápat jako genocidu;
30. vyzývá Radu a Komisi, aby společně s Parlamentem na konci roku 2005 provedly celkové zhodnocení vrcholných schůzek EU s Indií, Čínou (září 2005), Ruskem (říjen 2005) a Ukrajinou a Kanadou (listopad 2005) se zřetelem k tomu, že pojetí „strategického partnerství“ musí být založeno na sdílení a prosazování společných hodnot a že Parlament musí být v každém případě plně zapojen;
31. zdůrazňuje, že stávající partnerství s Ruskem je spíše pragmatické než strategické, neboť odráží společné ekonomické zájmy, aniž by dosahovalo pokroku na poli lidských práv a právního státu; očekává v této souvislosti, že dvoustranné konzultace v oblasti lidských práva přinesou konkrétní výsledky; je toho názoru, že pravá partnerství by měla být podnětem k přátelskému a spravedlivému řešení otázek hraničních smluv s určitými sousedními zeměmi a měly by spustit skutečný mírový proces v Čečensku s účastí všech demokratických složek společnosti, aby bylo nalezeno mírové řešení konfliktu; žádá o bezodkladné provádění dohody EU a Ruska o čtyřech společných prostorech; podporuje činnosti, které obě strany společně provádějí v oblasti krizového řízení;
32. vyzývá k omezení zbraní v kaliningradské oblasti;
33. domnívá se, že politika Evropské unie vůči Bělorusku dosáhla jen malých výsledků, a navrhuje proto tvorbu nových opatření určených k posílení vazeb s lidem Běloruska, jež by jim umožnily využívat výhod demokracie;
34. zdůrazňuje potřebu zlepšit vztahy s Čínou tak, aby bylo dosaženo pokroku nejen v tržní a hospodářské oblasti, ale také v otázce lidských práv a demokracie; za tímto účelem znovu opakuje svůj požadavek na závazný kodex EU o vývozu zbraní a vyzývá Radu, aby nerušila embargo na vývoz zbraní, dokud v Číně nebude dosaženo většího pokroku v oblasti lidských práv a kontroly vývozu zbraní do Číny a v otázce vztahů mezi Čínou a Tchaj-wanem; podporuje návrh britského předsednictví Rady, aby byla zajištěna užší spolupráce mezi EU a Čínou týkající se energetického zabezpečení a klimatických změn; zdůrazňuje potřebu užší spolupráce v rámci WTO s cílem řešit závažné dvoustranné obchodní problémy a zajistit, aby Čína dodržovala mezinárodní normy této organizace;
35. vyzývá Radu k obnovení snah v rámci jednání kvarteta v zájmu obnovení vyjednávání mezi Izraelci a Palestinci a zastává názor, že by měla být vytvořena komplexní strategie pro širší region Středního východu s cílem posílení míru, bezpečnosti a demokracie;
36. zdůrazňuje potřebu dát barcelonskému procesu nový stimul s cílem zvýšení vyrovnaného hospodaření, sociálního a demokratického rozvoje dotčených zemí;
37. je toho názoru, že podle příslušných zásad EU je dialog o lidských právech přijatelnou možností jen v případě, že je partnerská země dostatečně odhodlána zlepšovat situaci v oblasti lidských práv; vyzývá proto Radu, aby pravidelně vyhodnocovala výsledky těchto dialogů a stanovila, do jaké míry byla její očekávání naplněna; znovu opakuje svůj požadavek na větší zapojení do tohoto procesu;
38. je toho názoru, že Unie musí vyvinout co největší snahu o spolupráci s iráckými úřady, Organizací spojených národů a jinými příslušnými regionálními činiteli, aby tak přispěla k ústavnímu procesu v Iráku a připravila všeobecné volby, které se mají konat dne 15. prosince 2005; vítá společnou akci SZBP týkající se integrované mise Evropské unie na podporu právního státu v Iráku a žádá, aby byly další akce financovány z rozpočtu Společenství; podporuje zřízení delegace Komise v Bagdádu v nadcházejících měsících;
39. je toho názoru, že podporování národní solidarity, stability, míru a demokratického a hospodářského rozvoje, který již není závislý na výrobě opia, musí v příštích letech nadále zůstat prioritou politiky Unie vůči Afghánistánu; podporuje rozšíření jednotek ISAF pod velením NATO v zájmu posílení úlohy nově zvoleného národního parlamentu, zdůrazňuje však, že současnou prioritou je boj proti terorismu a zajištění bezpečnosti hranic, a s ohledem na to vyzývá k tomu, aby byl tento úkol zasazen do jasného mandátu OSN; je toho názoru, že operace Trvalá svoboda prováděná USA by neměla být slučována s misí pro obnovu ISAF; domnívá se, že Evropská unie musí poskytnout zvláštní podporu rozvoji silných národních státních institucí, hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu rozvoji země, odzbrojení soukromých milicí a opatřením pro boj proti pěstování drog a obchodu s nimi;
40. připomíná svou dlouhodobou podporu vyjednaného řešení, pomocí něhož by se Írán stal aktivním partnerem v této oblasti, jež by respektoval lidská práva; znovu opakuje svou výzvu Íránu, aby podnikl veškeré kroky nezbytné k obnovení důvěry mezinárodního společenství v souladu s návrhy Parlamentu uvedenými v bodě 47 jeho usnesení ze dne 17. listopadu 2005
Přijaté texty, P6_TA(2005)0439 . ; důrazně podporuje názor IAEA, že nejlepší cestou vpřed je v této fázi důkladné přešetření agenturou v kombinaci s aktivním dialogem všech zúčastněných stran; zdůrazňuje nutnost úzké spolupráce Unie a Spojených států v této věci a udržení koherentní politiky vůči tomuto regionu jako celku, která bude zaměřena jak na íránský lid a režim, tak i na konečný cíl demokratizace této země; věří, že jednání mezi EU-3 a Íránem budou moci být co nejdříve obnovena, přičemž bude začleněn ruský návrh přesunu íránských aktivit v oblasti obohacování uranu do Ruska; doporučuje, aby byli o těchto otázkách pravidelně informováni další světoví aktéři, jako je Čína, Rusko a rozvojové země, a aby s nimi o těchto otázkách byl veden dialog;
41. zdůrazňuje, že skutečný úspěch čtvrté vrcholné schůzky EU a zemí Latinské Ameriky a Karibské oblasti, která se má konat ve Vídni v květnu 2006, je rozhodujícím úkolem pro oba partnery a že schůzka je skutečně dobrou příležitostí dodat konkrétní význam jejich strategickému přátelství, aby z jeho obrovského potenciálu mohli co nejvíce těžit; je toho názoru, že by se mělo dbát na to, aby v roce vrcholné schůzky nebyl vyslán žádný negativní finanční signál;
42. lituje, že jeho usnesení a zprávy týkající se různých zeměpisných oblastí, jež jsou pro Unii zajímavé, nebyly často brány Radou a Komisí v úvahu; zdůrazňuje, že obsahují cenné příspěvky do diskuse o způsobu, jakým by se měla vyvíjet politika Unie vůči těmto zeměpisným oblastem; vyzývá, aby klauzule týkající se lidských práv a demokracie byla začleněna do všech nových smluv mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, a zastává názor, že je zapotřebí, aby byl Evropský parlament hlouběji zapojen do přípravy případných mandátů pro vyjednávání těchto smluv;
Financování SZBP
43. dokud nebude ratifikována Ústavní smlouva, je toho názoru, že by interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 měla být co nejdříve revidována, aby byla přizpůsobena nové politické, institucionální a finanční situaci Unie;
44. navrhuje, že by revidovaná struktura interinstitucionální dohody měla zohlednit činnosti, jež má Unie vykonat v souladu s evropskou bezpečnostní strategií a s rozpočtovými kompromisy, které byly k tomuto účelu zahrnuty do finančních výhledů
45. doporučuje, aby revidovaná interinstitucionální dohoda učinila krok vpřed a stanovila, že by společné náklady na vojenské operace v rámci SZBP byly pokryty z rozpočtu Společenství, a tím by zrušila stávající postup hrazení těchto nákladů z rozpočtů jednotlivých členských států nebo z fondů pro zahájení těchto operací;
46. navrhuje, že by revidovaná interinstitucionální dohoda měla také stanovit, že v případě jakékoli budoucí operace EBOP týkající se boje proti terorismu – a na rozdíl od stávajících pravidel, jako je zásada úhrady nákladů „podle místa vzniku“ či jiným opatřením k tomuto účelu, jako je tzv. „mechanismus ATHENA“, – by společné náklady těchto činností měly také být financovány z rozpočtu Společenství;
*
* *
27. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi, parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi NATO a předsedovi shromáždění Rady Evropy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
A preliminary question: referral of the Council practice to the European Court of Justice
On 25 April 2005, the Council adopted its annual report on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European communities corresponding to 2004.
This report was submitted to the Parliament two days later.
As stated in paragraph 1 of the accompanying letter from the Council Secretariat to COREPER dated 15 April 2005, the interinstitutional agreement of 6 May 1999 provides that "once a year the Council Presidency will consult the European Parliament on a Council document setting out the main aspects and basic choices of the CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities".
However, as recognised in the same letter, the scope of the Council document is limited to a description of CFSP activities, and it is complementary to the chapter on external relations of the annual report on the progress of the European Union presented to the Parliament in application of Article 4 of the Treaty of the European Union.
Parliament has repeatedly asked to be properly consulted in advance rather than simply kept informed on a comprehensive list of past events.
This is the reason that in paragraph 1 of its report for 2003, the Parliament expressly stated "Although satisfied with the manner in which the High Representative/Secretary General of the Council has indeed kept Parliament fully informed of progress regarding the main CFSP issues, emphatically rejects the a posteriori approach followed by the Council so far of merely submitting a descriptive list of CFSP activities carried out in the previous year, and considers such a practice as clearly infringing Article 21 of the Treaty on European Union and the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 as far as prior consultation of the European Parliament is concerned;" The Parliament instead requested the Council, "... to discontinue the existing practice and to replace it with an a priori approach whereby Parliament is consulted at the beginning of each year on the main aspects and basic choices envisaged by the Council for that year both on global and horizontal issues, as well as on the priorities planned for the different geographical areas; further asks the Council to subsequently report on whether and, if so, how Parliament's contribution has been taken into account;"
In its report for 2004, the Council has ignored this repeated request.
From the rapporteur's point of view time has arrived to challenge this practice on a legal basis.
For this reason, he is proposing to ask the Committee on Legal Affairs to examine the appropriateness of referring to the European Court of Justice the Council's practice of merely informing Parliament and submitting a descriptive list of CFSP activities carried out in the previous year, instead of really consulting Parliament at the beginning of each year on the main aspects and basic choices to be made for that year and subsequently reporting to Parliament whether and, if so, how the Parliament's contribution has been taken into account as provided for in Article 21 of the EU Treaty and in the interinstitutional agreement of 6 May 1999.
Impact of the reflection period on the Constitutional Treaty ratification process on the main aspects and basic choices of CFSP for 2006
In its report for 2003, rather than examining a list of past events, the Parliament presented proposals on the main aspects and basic choices for CFSP for 2005 in the aftermath of the signing of the Constitutional Treaty.
It underlined a number of improvements deriving from the new Constitutional Treaty in the field of CFSP and ESDP and asked in general terms for some of these to be anticipated prior to the ratification of the Constitutional Treaty.
The situation has now dramatically changed due to the current uncertainty traversing the ratification process.
On a positive note, the rapporteur's viewpoint is that the reflection period on the Constitutional Treaty ratification process decided by the Brussels European Council of 16–17 June 2005 presents an excellent occasion to further identify and examine any existing shortcomings in the CFSP/ESDP fields and proposes that these shortcomings be appropriately addressed, firstly by making the most of the existing treaties, and secondly, when the time comes, according to the new constitutional provisions.
In the meantime, the reflection period has gained the utmost importance not only for the European institutions and the Member States, but also for European citizens who are anxious that their worries and concerns be adequately addressed.
The rapporteur's recommendation on this point is that the Parliament takes the initiative of favouring a large debate primarily with the national parliaments and secondly with any other interested actors.
To this aim, a first discussion will take place in the meeting of its Committee on Foreign Affairs with representatives of the committees of foreign affairs and the committees for defence of the national parliaments on 4 and 5 October 2005.
On this occasion, a specific draft opinion will be distributed and discussed.
It contains various proposals regarding the current impasse for the ratification process of the Constitutional Treaty as well as a large number of recommendations to make the most of the existing treaties in the meantime.
Proposals are also included regarding the future of the proposed new External Action Service.
Needless to say, the role that both the European Parliament and the national parliaments can play during this period will be the subject of extended discussion possibly leading to some additional useful recommendations.
Some thematic aspects of the CFSP for 2006
The rapporteur supports the Council approach of grouping the main development in the area of both CFSP and ESDP according to the thematic aspects and risk evaluation included in the European Union's Security Strategy adopted by the European Council on 12 December 2003.
He proposes however that the Security Strategy be updated and pay special attention to addressing the Union's increasing dependence on energy and other strategic supplies from countries and regions that are more and more unstable.
The recent rise of oil prices and the large dependence of European countries on foreign markets for oil and gas illustrates a clear vulnerability that should be constantly borne in mind and addressed in a concerted manner.
Equally, the rapporteur is of the view that both climate change and the spread of poverty in the world should now be seen as major threats to the Union's security, requiring decisive action, tangible compromises and a strict timetable.
Obviously the revised Security Strategy should maintain its civil/military dual approach and its main elements of preventive engagement and effective multilateralism.
The large scale terrorist attack in London on 7 July 2005 demonstrates that the fight against international terrorism must remain a high priority for the Union and be a key part of its external action.
Moreover, to avoid the risk of WMDs falling into the hands of terrorist groups, every effort must continue to advance disarmament initiatives and non-proliferation issues.
This report does not enter into detail on these matters, since Parliament is already dealing extensively with these issues.
Priorities in the different geographical areas for 2006
Whatever uncertainty there may be regarding the nature of the European Union, it is clear that it is becoming more and more a global actor.
It should be recalled that, according to the latest Eurobarometer, public support exists in all Member States (almost 69%) in favour of a larger role for the Union in external relations and that the new Constitution's provisions in this area have not been questioned during the ratification process.
The problem is rather to identify the areas which should receive priority since they connect better with the wishes and concerns of the European citizens and their expectations of the role to be played by the Union in international affairs.
From the rapporteur's viewpoint, one of those areas will be the development of a genuine European Neighbourhood Policy, including a European Economic Area for European countries.
Other priority areas should be human security and the aforementioned fight against terrorism, as well as the Union's contribution towards more justice and better economic and sustainable development in a globalised world.
In addition, the rapporteur supports the Council's view that, in many ways, the future priorities for CFSP for a Union aiming to be a global actor define themselves, and that in particular the Near and Middle East, Balkans, Eastern Europe and conflict situations, as well as the Transatlantic relationship and the ongoing fight against terrorism and non-proliferation of weapons of mass destruction must continue being at the centre of CFSP for 2006.
Furthermore, the rapporteur makes specific proposals on the most demanding foreseeable CFSP issues for 2006 such as the future status of Kosovo; the role that Africa should play in the external action of the Union; the Union's strategic partnerships with Russia and with China, including the recommendation not to lift the arms embargo with China until greater progress is achieved in the field of human rights; the role that the Union should continue playing in Afghanistan and Iraq; and the increasingly complex issue of Iran's nuclear plans and eventual referral of this matter to the United Nations Security Council.
The financing of CFSP for 2006
For years, the lack of constructive political dialogue between the Council and the Parliament on the resources and priorities for the external action policy has been self-evident.
For example, the Council's draft budget for the financial year 2006 after the first reading provides for a 0.39% overall cut in commitments as compared to the PDB; however, the reduction of expenditure falling under heading 4 (external action) amounts to 3.16% of the allocations proposed by the Commission.
The Committee on Foreign Affairs has considered this as totally unacceptable given the fact that the external policy of the Union, including the pre-accession process, has produced unparalleled results, and must be able to continue to provide the necessary incentives and assistance to achieve its priorities.
In addition, response to unforeseen disasters (such as the recent tsunami) or prolonged crises (such as in Iraq) should not be to the detriment of the Community's assistance to other equally strategically important regions.
This Committee has therefore recently proposed either a revision of the Financial Perspectives or, alternatively, greater recourse to the Flexibility Instrument in order to cover new operations without undermining existing ones.
With particular reference to the CFSP budget, it has become clear that Parliament does not receive in advance sufficiently detailed information on CFSP expenditure in order to be able to monitor the efficiency or indeed effectiveness of such expenditure.
In fact the CFSP budget is currently mainly used for four areas: civilian crisis management operations; programmes to tackle WMD non-proliferation; EU Special Representatives; and programmes to tackle small arms and light weapons reduction.
However, the rapid growth in the number of EU Special Representatives in particular since 2004 is a good example of the need for the Council to adopt clear guidelines, based on objective and verifiable criterion before creating new posts.
Notably, some CFSP/ESDP operations draw from a variety of sources of funding and that civilian and military components of civilian crisis management operations are becoming more and more interconnected.
The rapporteur therefore proposes the revision of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 to accommodate the new political, institutional and financial situation of the Union and in order to rectify the above-mentioned shortcomings.
Such a revised Interinstitutional Agreement would have a new structure better adapted to the European Security Strategy, improving the quality of information provided on CFSP expenditure, particularly with regard to actions financed under each item, their implementation rates, transfers of appropriations between budget lines and the reasons for such transfers.
Finally, the rapporteur recommends in particular that the revised Interinstitutional Agreement makes a step forward and foresees that joint costs for military operations in the framework of the ESDP come from the community budget, in turn repealing the existing practice of fixing subsidiary budget or start-up funds by the Member States.
POSTUP
Název
Výroční zpráva Rady Evropskému parlamentu o hlavních aspektech a základních směrech SZBP, včetně finančních důsledků pro souhrnný rozpočet Evropských společenství – 2004
Číslo postupu
2005/2134(INI)
Základ v jednacím řádu
článek 45
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
AFET 22.6.2005
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Návrh(y) usnesení začleněný(é) do zprávy
Zpravodaj Datum jmenování
Elmar Brok 28.6.2005
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
4.10.2005
28.11.2005
Datum přijetí
29.11.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
53
6
Členové přítomní při závěrečného hlasování
Panagiotis Beglitis, Monika Beňová, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Jas Gawronski, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Jelko Kacin, Georgios Karatzaferis, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Edward McMillan-Scott, Cecilia Malmström, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Poul Nyrup Rasmussen, Michel Rocard, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Marek Maciej Siwiec, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Irena Belohorská, Proinsias De Rossa, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Glyn Ford, Milan Horáček, Marie Anne Isler Béguin, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Yiannakis Matsis, Janusz Onyszkiewicz, Doris Pack, Csaba Sándor Tabajdi
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Panayiotis Demetriou, Tadeusz Zwiefka
Datum předložení – A6
1.12.2005
A6-0389/2005
