A7-0444/2011
10.
1.
2012
ZPRÁVA
o rozpočtové kontrole humanitární pomoci EU řízené generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc a civilní ochranu
(2011/2073(INI))
Výbor pro rozpočtovou kontrolu
Zpravodaj: Martin Ehrenhauser
PE 469.994v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................14
STANOVISKO Výboru pro rozvoj ...............................................................................19
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.....................................................22
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o rozpočtové kontrole humanitární pomoci EU řízené generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc a civilní ochranu (GŘ ECHO)
( 2011/2073(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na článek 214 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který je věnován humanitární pomoci,
– s ohledem na finanční nařízení
Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1. a prováděcí pravidla k tomuto nařízení
Úř. věst.
L 357, 31.12.2002, s. 1. ,
– s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci
Úř. věst.
L 163, 2.7.1996, s. 1. ,
– s ohledem na svá předchozí usnesení ze dne 27. září 2011 o sdělení „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“
Přijaté texty, P7_TA-PROV(2011)0404 . , ze dne 19. ledna 2011 o situaci na Haiti rok po zemětřesení: humanitární pomoc a obnova
Přijaté texty, P7_TA-PROV(2011)0018 . , ze dne 10. února 2010 o nedávném zemětřesení na Haiti
Přijaté texty, P7_TA(2010)0015 . , ze dne 29. listopadu 2007 o Evropském konsensu o humanitární pomoci a ze dne 18. ledna 2011 o provádění Evropského konsensu o humanitární pomoci: hodnocení akčního plánu v polovině období a další postup
Přijaté texty, P7_TA(2011)0005 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008
Úř. věst.
L 252, 25.9.2010, s. 1. a na usnesení za dne 10. května 2010 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009
Přijaté texty P7_TA-PROV(2011)0194 . ,
– s ohledem na výroční zprávy Evropského účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008
Úř. věst.
C 269, 10.11.2009, s. 1. a za rozpočtový rok 2009
Úř. věst.
C 303, 09.11.10, s. 1. , spolu s odpověďmi orgánů,
– s ohledem na zvláštní zprávy Evropského účetního dvora č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na tsunami“, č. 6/2008 o pomoci na obnovu poskytnuté Evropskou komisí po tsunami a po hurikánu Mitch, č. 15/2009 o pomoci EU prováděné organizacemi OSN: rozhodování a monitorování a č. 3/2011 o efektivnosti a účelnosti příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem,
– s ohledem na výroční zprávy a výroční zprávy o činnosti za rozpočtové roky 2009 a 2010 generálního ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu (GŘ ECHO) a jejich přílohy,
– s ohledem na výroční zprávu o politice humanitární pomoci a jejím provádění v roce 2009 ( KOM(2010)0138 ) a k nim připojený pracovní dokument útvarů Komise ( SEK(2011)0398 ),
– s ohledem na výroční zprávu o politice Evropské unie v oblasti humanitární pomoci a civilní ochrany a o jejím provádění v roce 2010 ( KOM(2011)0343 ) a k nim připojený pracovní dokument útvarů Komise ( SEK(2011)0709 ),
– s ohledem na finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA) mezi Evropskou komisí a Organizací spojených národů,
– s ohledem na rámcovou dohodu o partnerství mezi Komisí a humanitárními organizacemi (FPA);
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj ( A7-0444/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že dramaticky vzrostl počet, četnost, rozsah a závažnost humanitárních katastrof a že tyto katastrofy zasahují více oblastí světa;
B. vzhledem k tomu, že z vedoucí úlohy EU v poskytování humanitární pomoci po celém světě a rostoucího množství a četnosti zásahů v rámci EU i mimo její území, které jsou v současné době ztíženy krácením rozpočtů, vyplývá význam řádného finančního řízení podle zásad hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti;
C. vzhledem k tomu, že obrovské katastrofy na Haiti a v Pákistánu znovu ukázaly, že nástroje, které má EU pro tyto účely k dispozici, je nezbytné zdokonalit po stránce jejich účelnosti, rychlosti a koordinace;
Efektivnost a účelnost systému kontroly, sledování a dohledu uplatňovaného GŘ ECHO
1. bere na vědomí odhodlání GŘ ECHO a jeho opatření, která přijalo za účelem zvýšení efektivnosti a účelnosti humanitární pomoci EU;
2. připomíná stanovisko, jež ve svých výročních zprávách zaujal Evropský účetní dvůr, a sice že předběžné kontroly, systémy sledování a dohledu, provádění auditů ex-post a funkce interního auditu GŘ ECHO hodnotí jako celkově účinné; zdůrazňuje ovšem, že ve všech těchto aspektech je ještě prostor pro další zlepšení;
Partneři rámcové dohody o partnerství (FPA): nevládní organizace
3. podotýká, že vztahy mezi ředitelstvím ECHO a jeho partnerskými nevládními organizacemi upravuje FPA, zatímco plnění rozpočtu je uskutečňováno metodou přímého centralizovaného řízení;
4. vítá větší flexibilitu a efektivnost, již oproti FPA z roku 2005 umožňuje FPA z roku 2008, například přístup, který se zaměřuje více na výsledky, zavedení mechanismů kontroly zásahů („A controls“) a předběžného hodnocení postupů („P controls“) či zjednodušení a omezení nejasností díky vytvořeným pokynům; vyzývá Komisi, aby i nadále zdokonalovala opatření pro zefektivnění spolupráce s partnery FPA prostřednictvím nadcházející FPA 2012; zdůrazňuje, že je důležité zlepšit účinnost spolupráce a snížit nadměrnou administrativní zátěž kladenou na partnery FPA a současně zajistit vysokou míru odpovědnosti a transparentnosti;
5. vyzývá Komisi, aby zlepšila metody a způsoby vyhodnocování toho, zda je potenciální partner pro FPA způsobilý či nikoli; připomíná, že zkušenosti z období před podepsáním FPA 2008 ukazují, že počáteční kladné vyhodnocení partnerů podléhajících mechanismu kontroly P, jenž se zakládá na spolehlivosti jejich systémů vnitřní kontroly a na jejich finanční spolehlivosti, bylo příliš optimistické; konstatuje, že poté, co jsou partneři na základě počátečního hodnocení uznáni za způsobilé, je u partnerů podléhajících mechanismu kontroly P prováděn audit systémů vnitřní kontroly méně často, tito partneři mohou uplatňovat vlastní postupy zadávání veřejných zakázek a jejich činnosti nepodléhají smluvním omezením, pokud jde o poskytování finančních prostředků; připomíná, že na základě výsledků posouzení v rámci FPA 2008 musela být řada partnerů zařazena do nižší kategorie, tj. do skupiny A, tedy skupiny podléhající mechanismu kontroly A;
6. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby partneři včas řešili nedostatky odhalené při pravidelných auditech jejich systémů, a aby zajistila přijetí nezbytných opatření, pokud tak neučiní; připomíná, že externí auditoři musí i nadále pracovat na zkvalitňování svých doporučení určených partnerům, přičemž zohlední specifické struktury partnerů s cílem zajistit, aby tato doporučení byla pro partnery přijatelná a proveditelná; zdůrazňuje, že je nezbytné dále zlepšit dokumentaci hodnocení návrhů na poskytnutí humanitární pomoci, a to jejich zjednodušením a standardizací, tak aby umožňovaly celkové srovnání;
7. věří, že mechanismy auditu a sledování na místě zajišťují větší odpovědnost, pokud jde o vyhodnocování efektivnosti a účelnosti partnerů FPA, než je tomu v případě partnerů z OSN; zdůrazňuje ovšem, že taková mezinárodní organizace, jakou je OSN, nemůže být s partnery FPA srovnávána;
Mezinárodní organizace, OSN
8. upozorňuje na skutečnost, že vztahy mezi ředitelstvím ECHO a jeho partnery v OSN upravuje finanční a správní rámcová dohoda (FAFA), zatímco vztahy s organizacemi sdruženými kolem Červeného kříže a s Mezinárodní organizací pro migraci upravuje FPA pro mezinárodní organizace; připomíná, že v obou případech byla pro plnění rozpočtu uplatněna metoda společného řízení;
9. zdůrazňuje, že podmínky kontroly finančních prostředků EU, její provádění a následné postupy trpí v rámci společného řízení vážnými nedostatky; naléhavě žádá Komisi, aby se dohodla, zejména s agenturami OSN, na potřebných opatřeních k zajištění spolehlivosti auditů prováděných orgány OSN a k posílení a zvýšení záruk získaných z provedených kontrol, včetně ověřování;
10. připomíná, že probíhající revize finančního nařízení ukazuje, že finanční prostředky EU poskytované prostřednictvím OSN a mezinárodních organizací musí být spravovány v souladu s ustanoveními nepřímého řízení;
11. zdůrazňuje, že požadavky na kontrolu nepřímého řízení finančních prostředků EU musí být stejně přísné jako požadavky na sdílené řízení; trvá na tom, aby pro nepřímé řízení finančních prostředků EU partnery ECHO platila stejná míra odpovědnosti jako míra stanovená v čl.
57 odst.
5 návrhu finančního nařízení vypracovaného Komisí; zdůrazňuje, že přístup ke zprávám o auditu partnerů ECHO je nezbytný, má-li být prověřeno řádné finanční řízení činností financovaných z rozpočtu EU;
12. trvá na tom, aby měl orgán příslušný pro udělení absolutoria zavčas k dispozici výsledky auditu, aniž by tím byly dotčeny pravomoci a kompetence Evropského účetního dvora či úřadu OLAF;
13. vyjadřuje politování nad tím, že zprávy OSN jsou všeobecné a že neposkytují dostatečné informace o výsledcích; zdůrazňuje ovšem, že kvůli zásadě jednotného auditu, již přijala OSN, a kvůli skutečnosti, že kontroly prováděné Komisí se omezují na ověřování a sledování, jsou zprávy OSN zásadním zdrojem informací, který slouží k zajištění odpovědnosti a transparentnosti;
14. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby zprávy OSN obsahovaly dostatek informací o výsledcích projektů, tj. o výstupech a důsledcích, a to ve lhůtě pro podávání zpráv; zdůrazňuje, že nedílnou součástí kritérií pro vyhotovování zpráv musejí být měřitelný výstup a ukazatele dopadu; lituje skutečnosti, že podle více než 70 % odpovědí poskytnutých GŘ ECHO pro dotazníky Evropského účetního dvora, jež byly podkladem pro jeho zvláštní zprávu 15/2009, vyplývá, že zprávy OSN byly vyhotoveny pozdě, a žádá Komisi, aby naznačila, jaký je v tomto ohledu nejnovější vývoj;
15. poukazuje na skutečnost, že Komise a signatáři FAFA se neshodují ve výkladu ověřovací doložky dohody FAFA, zejména pak v otázce provádění kontrol; vítá, že v červenci 2009 byly přijaty standardní podmínky pro ověřování, jež poskytují další pokyny a vysvětlení k provádění ověřovací doložky; připomíná, že útvar externího auditu GŘ ECHO a Evropský účetní dvůr na základě nejnovějších zjištění získaných v rámci každoročního sestavování prohlášení o věrohodnosti konstatovaly, že stále existuje prostor pro další vyjasnění dohodnutých standardních podmínek pro ověřování a ověřovací doložky;
16. konstatuje, že útvar externího auditu neměl ze zvýšení počtu zaměstnanců v ústředí GŘ ECHO v roce 2010 (z 247 na 289) téměř žádný prospěch;
17. lituje skutečnosti, že Evropský účetní dvůr měl obtížný přístup k informacím o činnostech partnerů v OSN; připomíná, že EU, tedy Evropský účetní dvůr může podle ověřovací doložky FAFA provádět finanční kontroly na místě a že OSN musí poskytnout veškeré příslušné finanční informace; zdůrazňuje, že OSN musí Evropskému účetnímu dvoru zajistit potřebný přístup k informacím, a jednat tak v souladu s ověřovací doložkou FAFA;
18. vítá pozitivní výsledky rozprav se zástupci Světového potravinového programu (WFP) a Dětského fondu OSN (UNICEF), díky nimž WFP a UNICEF změnily svá pravidla tak, aby GŘ ECHO umožnily přístup k jejich zprávám o interním auditu; vyzývá GŘ ECHO, aby neprodleně zahájilo podobná jednání i s ostatními agenturami OSN, a zajistilo tak snadný a nebyrokratický přístup k jejich zprávám o interním auditu; vyzývá Komisi, aby každých šest měsíců informovala příslušné výbory EP o vývoji jednání; zdůrazňuje, že všechny zprávy o interním auditu by měly být Komisi přístupné elektronicky, nejen v prostorách příslušných agentur OSN;
19. připomíná, že v roce 2010 byly zahájeny rozhovory s WFP, jejichž cílem bylo dosáhnout dohody o společné metodice, podle níž by WFP prováděl audity projektů financovaných EU; vyzývá Komisi, aby tento úkol přivedla ke zdárnému konci a aby podobná jednání vedla i s ostatními partnery v OSN;
20. vítá současné úsilí pracovní skupiny pro odpovědnost za pomoc v případě katastrofy a její audit ustavené v rámci Mezinárodní organizace nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI), v jejímž čele stojí člen Evropského účetního dvora; připomíná, že skupina sleduje tyto dva hlavní cíle: i) vytvoření pokynů a osvědčených postupů s cílem dosáhnout v konečném důsledku jediného integrovaného modelu podávání zpráv a ii) vytvoření pokynů a osvědčených postupů v oblasti auditu pomoci poskytované v souvislosti s katastrofami;
21. domnívá se, že se jedná o významný pokrok v řešení úkolů souvisejících s transparentností a odpovědností ve spolupráci s OSN a dalšími mezinárodními organizacemi; nabádá pracovní skupinu, aby svěřený úkol splnila ve stanovené lhůtě;
22. zdůrazňuje, že od doby, co bylo zjištěno, že vláda Severní Koreje zneužila koncem roku 2006 finanční prostředky OSN určené na humanitární pomoc a rozvojovou činnost, stala se nedostatečná transparentnost, odpovědnost, efektivnost a účelnost správy finančních prostředků OSN terčem široké kritiky; lituje skutečnosti, že OSN dosud zásadněji nepokročila s reformou v oblasti transparentnosti a odpovědnosti; zdůrazňuje, že má-li reforma pokročit a má-li být zajištěna vyšší odpovědnost, musí členské státy EU prokázat větší politickou vůli, odhodlání a soudržnost; vyzývá vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby této problematice přisoudila prvořadý význam a aby plnila zprostředkovatelskou úlohu;
Efektivní a účelné poskytování humanitární pomoci EU pod správou GŘ ECHO
23. uznává výhody hledání nových způsobů financování ze strany GŘ ECHO a jeho partnerů; současně vyzývá, aby byla brána v potaz diverzifikace subjektů zapojených do financování a provádění evropských humanitárních programů (jako jsou Organizace spojených národů, Mezinárodní hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a nevládní organizace), neboť katastrofy jsou často přeshraniční povahy a vyžadují vícestranná a koordinovaná řešení; podporuje posilování kapacit místních subjektů a zvýšení schopnosti posuzování a rychlých zásahů na místě prostřednictvím kanceláří GŘ ECHO a odborníků přítomných na místě;
24. zdůrazňuje, že hlavním předpokladem účinného poskytování humanitární pomoci je přesné a ucelené posouzení potřeb; uznává, že humanitární pomoc řízená GŘ ECHO splňuje díky globálnímu posouzení potřeb a hodnocení opomíjených krizí zásadní kritérium poskytování pomoci výhradně podle potřeb; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby se Komise i nadále snažila zapojovat do diskuse o vytvoření koordinovanějšího a ucelenějšího mechanismu posuzování potřeb; vítá v tomto ohledu dialog mezi Komisí a OSN;
Partneři rámcové dohody o partnerství (FPA)
25. upozorňuje na velmi kvalitní práci odváděnou partnery GŘ ECHO díky účinné metodě výběru – zejména prostřednictvím rámcové dohody o partnerství – a vypracovaným standardům a postupům v oblasti humanitární pomoci; zdůrazňuje rovněž, že účinná kontrola využívání prostředků v rámci auditů prováděných soukromými firmami u partnerských subjektů má zásadní význam a přispívá k legitimizaci humanitární oblasti; s ohledem na zachování rozmanitosti partnerů a zajištění přístupu malých a středních nevládních organizací k finančním prostředkům však konstatuje, že administrativní postupy pro získání přístupu k prostředkům jsou velmi složité a správní poplatky příliš vysoké, což je velmi nákladné pro nevládní organizace, a že kvůli nedostatečným lidským zdrojům je obtížné provádět audity, a proto vyzývá, aby byly používané nástroje uzpůsobeny zvláštním nárokům oblasti humanitární pomoci a místním potřebám tak, aby byla humanitární pomoc vhodně nasměrována a aby mohla být v rané fázi zahájena koordinace činností různých zapojených humanitárních organizací;
26. vítá snahu GŘ ECHO podpořit používání inovativních postupů, jako je např. přístup založený na hotovostních tocích, zejména nepodmíněné převody prostředků ve prospěch nejzranitelnějších skupin; shledává, že tyto přístupy mohou být díky využívání místních trhů účinnější než věcná pomoc a nemusí s sebou nést větší svěřenecké riziko; vyzývá tedy GŘ ECHO, aby tyto přístupy založené na hotovostních tocích dále rozvíjelo a aby své partnery podněcovalo k jejich využívání;
27. připomíná závěry, které byly přijaty v návaznosti na tři cykly auditů, jež v ústředích provedl útvar externího auditu GŘ ECHO a jež byly zaměřeny na povahu a pevnost finančních vazeb mezi GŘ ECHO a jeho partnery; podle těchto závěrů byly finanční prostředky poskytnuté Komisí celkově využity rozumným způsobem a v souladu s platnými pravidly a nařízeními;
28. upozorňuje na skutečnost, že většina doporučení vydaných na základě auditů, které útvar externího auditu provedl v ústředích partnerů FPA, se týká pravidel pro zadávání veřejných zakázek; upozorňuje na jedno z hlavních zjištění auditů v ústředích, a sice že ne všichni partneři FPA (bez ohledu na to, zda podléhají mechanismu kontroly A nebo P) používají postupy, jež by byly plně v souladu se zásadami uvedenými v příloze IV FPA z roku 2008; poukazuje na problémy s poskytováním kompletní dokumentace k zadávání zakázek a na otázky související s vytvořením řádných a dobře zdokumentovaných postupů zadávání veřejných zakázek;
29. konstatuje, že se partneři FPA musí zabývat následujícími záležitostmi: vytvořením vhodných mechanismů vnitřní kontroly, zlepšením svých systémů pro rozdělování finančních nákladů a zvýšením jejich transparentnosti, napravením nedostatků ve svých systémech účetnictví a dodržováním norem kvality ze strany vedení, vytvořením procesu řízení rizik v celé organizaci a lepší informovaností o nebezpečích podvodů a korupce;
30. konstatuje, že partneři ECHO mohou činnosti na podporu humanitární pomoci zadávat formou dílčích zakázek realizačním partnerům; odsuzuje skutečnost, že partneři FPA nedodržují řádné postupy pro výběr svých realizačních partnerů a nevykonávají nad nimi řádný dohled a správu; vyzývá proto Komisi, aby se touto záležitostí zabývala a zvážila rizika v případě podvodů, nedostatečný přístup k příslušným podkladovým dokumentům a skutečnost, že ECHO nedisponuje mechanismy k určení jednotlivých realizačních partnerů;
31. je přesvědčen o tom, že skutečné a trvalé zapojení příjemců do plánování a řízení podpory je jedním ze základních předpokladů k zajištění kvalitního a rychlého poskytování humanitární pomoci, zejména v případě dlouhodobých krizí; zdůrazňuje, že v mnoha případech chybí formální mechanismy, díky nimž by příjemci mohli dotčenému partnerovi předávat stížnosti či poskytovat zpětnou vazbu, nebo jasná pravidla pro ochranu informátorů; zdůrazňuje, že toto opatření je důležité pro zvýšení efektivity a odpovědnosti v souvislosti s poskytováním humanitární pomoci a pro prevenci jejího možného zneužití; vyzývá GŘ ECHO, aby takové mechanismy neprodleně vytvořilo;
32. připomíná doporučení útvaru externího auditu, podle něhož je zapotřebí lépe monitorovat distribuci humanitární pomoci a následnou situaci personálem, který není do vlastního procesu zapojen, aby bylo možné vyhodnotit, zda posouzení potřeb určilo všechny požadavky a zda tyto požadavky byly splněny; vyzývá Komisi, aby poznatky získané tímto sledováním uplatnila;
Partneři v OSN
33. připomíná stanovisko Evropského účetního dvora uvedené v jeho zvláštní zprávě 15/2009, že se strategické a právní požadavky na objektivní a transparentní výběr partnerů dostatečně nepromítly do praktických kritérií na podporu rozhodování v případě partnerů OSN; vyzývá Komisi, aby systematicky prováděla a dokumentovala formální hodnocení, v nichž by porovnávala mechanismy poskytování pomoci partnerů v OSN a dalších partnerů;
34. konstatuje, že Komise kromě příspěvků na nepřímé náklady (až do výše 7 % rozpočtu na určitou činnost), tj. náklady, které se přímo nevztahují na provádění konkrétního projektu, financuje řadu nákladů, jež se k danému projektu vztahují přímo (přímé náklady), včetně nákladů na podporu místních kanceláří, zaměstnanců a dopravy, jež souvisejí přímo s činnostmi; zdůrazňuje, že výše nákladů na podporu, např. na dopravu, skladování a manipulaci (např. v případě potravinové pomoci) se velmi liší; uznává, že důvodem může být charakter jednotlivých zemích v závislosti na místních podmínkách, ale zdůrazňuje, že je patrně třeba humanitární operace lépe zorganizovat, aby byly efektivnější z hlediska nákladů; navrhuje, aby Komise posoudila výši nákladů na podporu podle běžného rozsahu nákladů nebo podle srovnávacího měřítka pro daný typ projektů a zjistila tak, zda jsou tyto náklady přiměřené;
Různé další otázky
35. zdůrazňuje, že kromě základních kritérií, jako jsou zkušenosti a odborné znalosti, dřívější výsledky, koordinace, dialog a rychlost, musí být důležitým kritériem pro výběr partnerů také efektivita z hlediska nákladů; vítá skutečnost, že ECHO v současné době pracuje na vytvoření systému pro srovnávání informací o nákladech („Sledování nákladů za výsledky“), který bude založený na srovnatelných jednotkových nákladech; zdůrazňuje, že informace poskytované tímto nástrojem je důležité využívat k analýze navržených projektů z hlediska účelnosti nákladů;
36. poukazuje na časté navyšování rozpočtu GŘ ECHO, ať už využíváním rezervy na pomoc při mimořádných událostech nebo převody prostředků z jiných rozpočtových položek v okruhu pro vnější pomoc v rámci Evropského rozvojového fondu; tato navyšování rozpočtu považuje za strukturální problém; zdůrazňuje, že je nezbytné sestavit realistický rozpočet a prostředky na přírodní katastrofy nebo humanitární akce přidělovat na základě ověřených zkušeností s výdaji v minulých letech;
37. zdůrazňuje, že Evropská unie musí vzhledem k častějšímu výskytu rozsáhlých přírodních katastrof posílit svou schopnost reakce na tyto mimořádné události; v této souvislosti připomíná, že Parlament již mnoho let usiluje o vytvoření realističtějšího rozpočtu pro humanitární pomoc, který by vyřešil dlouhodobě nedostatečné financování příslušných rozpočtových položek a vytvořil tak během celého rozpočtového roku určitý manévrovací prostor pro přijímání finančních rozhodnutí a zachoval logickou rovnováhu mezi financováním činností zaměřených na prevenci humanitárních katastrof a činností zajišťujících rychlé reakce na katastrofy, ať již přírodního původu nebo způsobených lidským faktorem;
38. vítá nedávné sdělení Komise o víceletém finančním rámci na období 2014–2020, který v těchto letech počítá s navýšením rozpočtu nástroje humanitární pomoci na 6,4 miliardy EUR (jednalo by se tedy v průměru o 915 milionů EUR ročně oproti 813 milionům EUR v období 2007–2013); s uspokojením rovněž konstatuje, že pro totéž období byla zvýšena rezerva pro naléhavou pomoc na 2,5 miliardy EUR a že byl předložen návrh na převedení nevyčerpaných prostředků z rezervy do následujícího roku, a vyzývá Komisi, aby tyto finanční prostředky byly prvořadě určeny na naléhavé humanitární potřeby;
39. žádá, aby byly z rozpočtu EU podporovány činnosti zaměřené na předvídání katastrof a přípravu na ně, jakož i na prevenci a rychlejší reakci, a dále opatření zajišťující flexibilnější zavádění opatření pro rozvoj, jež jsou jedním ze způsobů umožňujících překonat krizové situace; vyjadřuje politování nad tím, že přes mnohé politické závazky přijaté v uplynulých letech zůstávají konkrétní výsledky, pokud jde o vzájemné provázání naléhavé pomoci, obnovy a rozvoje, skromné;
40. žádá tedy, aby bylo poskytnuto více prostředků na zajištění kontinuálního poskytování pomoci v přechodné fázi mezi naléhavou humanitární pomocí a rozvojovou pomocí a aby tyto prostředky byly lépe spravovány a aby se zvážilo, jak lze dosáhnout větší flexibility a komplementarity stávajících finančních mechanismů, zejména v rámci strategických dokumentů pro jednotlivé země a regiony Evropského rozvojového fondu a nástroje rozvojové pomoci; vyzývá k tomu, aby byla věnována zvláštní péče dětem, těhotným ženám a matkám malých dětí, co se týče poskytování jídla a šatstva, evakuace, přepravy a zdravotnických zařízení, s cílem zabránit nechtěným těhotenstvím a pohlavně přenosným chorobám, což jsou podle stávajících finančních mechanismů prioritní oblasti;
41. doporučuje, aby se tato přechodná fáze obnovy mezi naléhavou pomocí a rozvojem soustředila především na budování kapacit místních orgánů a na úzké zapojení místních nevládních organizací a sdružení do fází plánování a provádění s cílem vytvořit základ pro vysoce kvalitní a účinné programy lidského rozvoje a usnadnit jejich uplatňování;
42. domnívá se, že činnosti financované ředitelstvím ECHO jsou dobře viditelné; uznává význam opatření, jež mají zajistit viditelnost, pokud jde o odpovědnost a snahu snížit riziko dvojího financování; zdůrazňuje, že by se tato opatření neměla stát v humanitárních agenturách prostředkem pro propagaci značek a vyústit v boj o zviditelnění jednotlivců na úkor uspokojování skutečných potřeb příjemců pomoci;
43. domnívá se, že stále významnější úloha přisuzovaná konsorciím může mít pozitivní dopad ve smyslu zvyšování humanitární pomoci a zlepšení koordinace; vyzývá Komisi, aby poskytla srozumitelnější pokyny pro zaručení transparentnosti a zajistila, aby konsorcia negativně neovlivnila rozmanitost společenství nevládních organizací, zejména malých a středních organizací;
Potřeba udržitelnosti, soudržnosti a doplňkovosti
44. zdůrazňuje význam návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje v zájmu jejich většího propojení a zajištění hladkého přechodu od humanitární pomoci k pomoci rozvojové; zdůrazňuje, že ke zlepšení koordinace, efektivnosti, účelnosti a soudržnosti základní pomoci, obnovy a rozvoje je třeba vykonat ještě mnoho práce;
45. vítá skutečnost, že GŘ ECHO podporuje snižování nebezpečí katastrof prostřednictvím programu DIPECHO a jako nedílnou součást humanitární činnosti;
46. vyzývá GŘ ECHO, aby se více zaměřilo na udržitelnost humanitárních akcí; naléhavě žádá GŘ ECHO a další příslušné útvary Komise, aby kladly větší důraz na snižování nebezpečí katastrof a na připravenost na katastrofy, aby posílily odolnost ohrožených obyvatel budováním kapacit, poskytováním odborné přípravy a informováním veřejnosti, a aby vytvořily efektivní systémy včasného varování v zemích ohrožovaných katastrofami a postižených krizí, a umožnily jim tak, aby mohly na tyto situace reagovat odpovídajícím způsobem;
47. je přesvědčen o tom, že citlivost vůči kulturám a vědomosti o jednotlivých kulturách jsou pro poskytování efektivní humanitární pomoci klíčovým faktorem; zdůrazňuje například, že produkty dovážené během humanitárních akcí musí místním obyvatelům vyhovovat a být pro ně přijatelné;
48. vyzývá GŘ ECHO, aby pečlivě zvažovalo případné negativní dopady humanitární pomoci; zdůrazňuje například, že nadbytečná potravinová pomoc může brzdit místní produkci potravin, mít negativní dopad na místní trhy, a ohrozit tak zabezpečování dodávek potravin v dlouhodobé perspektivě;
49. naléhavě žádá Komisi, aby na politické úrovni i v praxi zajistila lepší soudržnost a doplňkovost humanitární pomoci a rozvojové pomoci;
50. je přesvědčen o tom, že současná vážná potravinová krize v oblasti Afrického rohu je rovněž tragickým důsledkem nedostatečné soudržnosti a doplňkovosti mezinárodní humanitární a rozvojové pomoci; zdůrazňuje, že na rozdíl od přírodních katastrof se v tomto případě krize rozvíjela pomalu a postupně se vyhrotila v humanitární katastrofu; připomíná, že sucho a nedostatek potravin se v oblasti Afrického rohu naneštěstí staly chronickým problémem; vyjadřuje politování nad tím, že navzdory této skutečnosti a velmi rozsáhlé rozvojové pomoci, která do této oblasti v minulých desetiletích proudila, nejsou patrné žádné viditelné výsledky, pokud jde o zvýšení soběstačnosti místních zemědělců, která by mohla zajistit udržitelnost;
Haiti a Pákistán
51. lituje skutečnosti, že rok 2010 se zapíše do paměti jako rok dvou obrovských katastrof – ničivého zemětřesení na Haiti, po němž následovala epidemie cholery, a nebývale velkých záplav v Pákistánu;
52. podotýká, že ECHO v roce 2010 vyčlenilo 122 milionů EUR na Haiti a 150 milionů EUR na Pákistán a že humanitární pomoc, kterou ECHO přiznalo Pákistánu, byla dosud největším intervenčním opatřením provedeným v jednom roce;
53. uznává, že rozsah katastrof a s tím spojené obtíže, včetně fyzického přístupu a obavy o bezpečnost, vytvořily extrémně komplexní podmínky; zdůrazňuje, že obě katastrofy odhalily podobné problémy;
54. zdůrazňuje, že základním předpokladem účinné a účelné humanitární pomoci je efektivní mezinárodní koordinace humanitárních akcí, a uznává přínos operací – a nezbytnost jejich uskutečňování – pod záštitou Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA) během operací humanitární pomoci;
55. upozorňuje na skutečnost, že Komise poskytuje OCHA významnou podporu; vyjadřuje politování nad tím, že zkušenosti z Haiti a Pákistánu upozornily na aktuálně nedostatečnou schopnost OCHA zajistit koordinaci; zdůrazňuje, že schopnost OCHA plnit svoji koordinační funkci byla podlomena nízkou kapacitou, nedostatečným posouzením potřeb a jen částečně fungujícími elektronickými nástroji pro zpracování informací;
56. konstatuje, že Komise poskytla OSN významnou podporu v jejím úsilí o vytvoření a používání systému seskupování; zdůrazňuje, že obě katastrofy odhalily, že je stále zapotřebí vykonat mnoho práce za účelem zvýšení účelnosti, efektivnosti a koordinace činností OSN a posílení vlastní zainteresovanosti a veřejné odpovědnosti;
57. upozorňuje na skutečnost, že Komise neposkytla zpravodaji Parlamentu závěrečnou zprávu, ani finanční zprávy partnerů ECHO o provádění humanitární pomoci po katastrofách na Haiti a v Pákistánu v roce 2010 s odůvodněním, že tyto zprávy obsahují citlivé informace o partnerech ECHO; zdůrazňuje, že Parlament musí mít k takovým zprávám nebo alespoň k hlavním údajům o efektivnosti a účinnosti akcí přístup, aby mohl posoudit jejich řádné finanční řízení;
58. zdůrazňuje, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu vyšle na Haiti delegaci v souvislosti s problémy týkajícími se pomoci, jež byla pro tuto zemi vyčleněna;
59. vyzývá Komisi, aby otázky týkající se OSN nadnesla u příslušných orgánů OSN;
60. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
GŘ ECHO jako humanitární aktér
EU (Komise spolu s členskými státy) je největším světovým poskytovatelem humanitární pomoci.
Celkový příspěvek EU a členských států na humanitární pomoc činil v roce 2010 2 957 milionů EUR, přičemž členské státy se na této pomoci podílely 64 % a Komise poskytla finanční prostředky do výše 36 %.
ECHO je generálním ředitelstvím Evropské komise příslušným pro provádění humanitární pomoci EU (nařízení (ES) 1257/96).
Mandát GŘ ECHO zahrnuje humanitární pomoc a civilní ochranu, tedy dva hlavní nástroje, které může EU využívat, aby zajistila dodávky humanitární pomoci lidem postiženým katastrofami a vleklými konflikty.
Ředitelství ECHO provádí svůj mandát tím, že poskytuje finanční prostředky přibližně 200 partnerům, k nimž patří nevládní organizace, agentury OSN, mezinárodní organizace a specializované agentury členských států.
Komise řídí svoji humanitární činnost ze svého sídla v Bruselu prostřednictvím sítě více než 40 místních kanceláří na celém světě.
Finanční a lidské zdroje GŘ ECHO
GŘ ECHO spravovalo v letech 2006 až 2010 rozpočet na činnosti humanitární pomoci, jenž v průměru dosahoval objemu 889 milionů EUR ročně.
V roce 2010 byl původní rozpočet na humanitární pomoc ve výši 835 milionů EUR několikrát navýšen až na částku 1 115 milionů EUR, tak aby odpovídal novým krizím a přírodním katastrofám, k nimž během onoho roku došlo, tedy dvěma katastrofám na Haiti a v Pákistánu a potravinové krizi v Sahelu.
Oproti rozpočtu na rok 2009 to představuje navýšení o 21,8 %.
Rozpočet na rok 2009 byl oproti roku 2008 nižší o 0,8 %.
Humanitární operace jsou financovány z rozpočtu EK v rámci hlavy 23 určené na humanitární pomoc a civilní ochranu.
Aby bylo možné reagovat na potřeby vyvstávající z nepředvídatelných událostí, je možné rozpočet na humanitární pomoc EU se souhlasem rozpočtového orgánu posílit, a to uvolněním finančních prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných událostech – Hlava 40.
Dalšími zdroji jsou prostředky z jiných rozpočtových položek, jako je okruh pro vnější pomoc a Evropský rozvojový fond (soubor finančních prostředků B) v případě zemí AKT.
GŘ ECHO muselo během 18 let svojí existence hledat další rozpočtové prostředky každý rok.
V posledních 5 letech bylo z rezervy na pomoc při mimořádných událostech využito v průměru 127 milionů EUR ročně, zatímco z Evropského rozvojového fondu to bylo během stejného období v průměru 44 milionů EUR ročně.
Lidské zdroje v GŘ ECHO tvořilo na konci roku 2010 celkem 289 zaměstnanců.
Počet odborníků v terénu, s nimiž mělo GŘ ECHO smlouvu, činil 107 osob a počet oblastních zaměstnanců pracujících v terénních kancelářích GŘ ECHO činil 306 osob.
Celkový počet zaměstnanců pracujících terénních kancelářích GŘ ECHO na konci roku 2010 tedy činil 413 osob.
Oproti roku 2009 tedy došlo k nárůstu zaměstnanců jak na ústředí, tak v terénních kancelářích.
Počet zaměstnanců ústředí vzrostl o 17 %, zatímco celkový počet zaměstnanců pracujících v terénu vzrostl o 5 %.
V roce 2010 vzrostl podíl finančních prostředků ředitelství ECHO poskytovaných prostřednictvím nevládních organizací z 44 % v roce 2008 na 50 % v roce 2010.
Podíl finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím OSN klesl během téhož období z 46 % na 39 %.
V roce 2008 byl podíl finančních prostředků přidělených OSN (46 %) obzvlášť vysoký z důvodu potravinové krize, pro niž prováděl humanitární operace především Světový potravinový program.
11 % finančních prostředků ředitelství ECHO obdržely v roce 2010 další mezinárodní organizace.
Oproti 14 % v roce 2009 se tedy jednalo o snížení a oproti 10 % v roce 2008 o mírný nárůst.
Podle zeměpisného členění finančních prostředků ředitelství ECHO na humanitární pomoc byla v roce 2010 největším příjemcem Afrika (42 % finančních prostředků), již následovala Asie, Latinská Amerika a karibské a tichomořské státy (39 % finančních prostředků).
Ve srovnání s rokem 2009 se finanční prostředky pro Afriku snížily v roce 2010 o 9 %, zatímco finanční prostředky pro Asii, Latinskou Ameriku a karibské a tichomořské státy se zvýšily o 12 %.
Důvodem posledně jmenovaného zvýšení byly dvě obrovské katastrofy na Haiti a v Pákistánu v roce 2010.
Finanční prostředky na humanitární pomoc nezakládající se na zeměpisné poloze, tj. na budování kapacit a poskytování grantů a služeb či na informace a síť a iniciativu univerzit NOHA
Síť humanitární pomoci zůstaly na 4 %.
Kontrolní systém GŘ ECHO
Dohody ředitelství ECHO o humanitárních operacích s partnery nevládních organizací jsou prováděny podle metody přímého centralizovaného řízení.
Dohody s OSN a dalšími mezinárodními organizacemi jsou spravovány podle metody společného řízení.
V roce 2010 bylo 53,4 % smluv podepsaných ředitelstvím ECHO spravováno přímým centralizovaným řízením a 46,4 % podle zásad společného řízení.
Přímé centralizované řízení zajišťuje vzhledem ke své povaze větší odpovědnost.
V případě společného řízení nejsou úkoly související s plněním rozpočtu a jeho kontrolou řízeny společně, jak by se dalo usuzovat z jeho označení.
Místo toho jsou svěřeny mezinárodním organizacím, aby je provedly v souladu s jejich vlastními účetními postupy, postupy auditu, vnitřní kontroly a postupy zadávání veřejných zakázek, za předpokladu, že budou v souladu s mezinárodně uznávanými standardy.
Komise neprovádí audit kvůli zásadě výlučného nebo jediného auditu.
Místo toho provádí monitorování v terénu a ověřovací mise.
Během postupu udělování absolutoria byla metoda společného řízení uplatňovaná mezinárodními organizacemi ze strany Evropského účetního dvora a Parlamentu opakovaně kritizována.
Předmětem kritiky byl nedostatek soudržnosti, strnulost a různé zdroje omylů vyvěrající z přílišného navrstvení právních předpisů, jež jsou hlavní příčinou chyb.
Důležitým bodem kritiky byly rovněž slabiny v oblasti kontroly využívání finančních prostředků EU a následného sledování jejich dopadů.
Návrh Komise na revizi finančního nařízení řeší tuto problematiku nahrazením metody společného řízení metodou nepřímého řízení.
Aby se zvýšila odpovědnost stran, jež spravují rozpočet pro Komisi, musely by Komisi předkládat:
a) zprávu o plnění svěřených úkolů,
b) účty, na nichž jsou zachyceny výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů,
c) přehled výsledků všech dostupných auditů a uskutečněných kontrol, včetně analýzy soustavných či opakujících se nedostatků a přijatých či plánovaných nápravných opatření, d) prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti doplněné o stanovisko nezávislého auditu.
Aniž jsou dotčena ustanovení přijatá v dohodách, výše uvedené povinnosti by ovšem měly být podle návrhu finančního nařízení uvedeny v dohodách s mezinárodními organizacemi, což umožní zohlednit specifika vnějších vztahů.
Mezinárodní organizace finančnímu nařízení nepodléhají a veškeré závazky týkající se využívání finančních prostředků EU s nimi musí být odsouhlaseny na základě jednání o rámcových dohodách či dohodách o příspěvcích.
Zpravodaj se domnívá, že požadavky na odpovědnost a provádění kontrol stanovené pro nepřímé řízení, zejména pokud jde o přístup ke zprávám o auditu, musí platit také pro mezinárodní organizace, tj. OSN, organizace sdružené kolem Červeného kříže a Mezinárodní organizaci pro migraci.
Přístup ke zprávám o interním auditu partnerů ředitelství ECHO je důležitý pro ověření jejich řádného finančního řízení.
Rámcová dohoda o partnerství
Vztahy mezi ředitelstvím ECHO a nevládními organizacemi upravují rámcové dohody o partnerství (FPA), jež definují úlohy a odpovědnosti v rámci humanitárních operací, jež financuje EU.
Současná FPA vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008 a zůstane v platnosti do 31. prosince 2012.
Mechanismy vnitřní kontroly FPA sestávají z pravidelného posuzování partnerů, předběžných kontrol výběru projektů prováděných před jejich podepsáním, pravidelného monitorování jejich provádění, následných auditů uskutečňovaných po jejich dokončení a z vyhodnocování.
Výběr a hodnocení partnerů
Komise přistupuje k podepsání FPA na základě hodnocení, zda humanitární organizace splňují podmínky stanovené v nařízení o humanitární pomoci a ve finančním nařízení .
Po podepsání FPA jsou partneři zařazeni do mechanismu kontroly A nebo P.
Toto rozdělení zavedla FPA z roku 2008 s cílem usnadnit a zlepšit efektivnost spolupráce mezi Komisí a jejími partnery.
Status mechanismu kontroly P (písmeno P znamená „Předběžné hodnocení“ nebo vlastní Postupy) se uděluje partnerům ředitelství ECHO na základě předběžného hodnocení.
GŘ ECHO posuzuje technickou způsobilost partnerů, tj. systém vnitřní kontroly a řízení rizik, organizační postupy, finanční spolehlivost a pravidla a postupy pro zadávání veřejných zakázek.
Mechanismus kontroly P se tedy uplatňuje na činnosti, v jejichž případě jsou finanční postupy, postupy vnitřní kontroly a postupy zadávání veřejných zakázek zadavatele uznány za rovnocenné s mezinárodně uznávanými standardy.
Partneři podléhající kontrole P tedy mohou:
a) uplatňovat vlastní postupy zadávání zakázek,
b) dodržovat ustanovení kapitoly 2 (obecné ustanovení např. o etických, transparentních postupech zadávání veřejných zakázek a nabídkových řízeních) a 4 (zvláštní pravidla) FPA přílohy IV,
c) činnosti partnerů podléhajících kontrole P nepodléhají smluvním omezením finančních prostředků.
Mechanismus kontroly P předpokládá kontroly související se závěrečnými zprávami, monitorování a následné audity zaměřené na to, zda humanitární organizace uplatňují vlastní pravidla a postupy.
Ve srovnání s partnery podléhajícími mechanismu kontroly A je prováděno méně auditů v oblasti systémů vnitřní kontroly.
Mechanismus kontroly A (písmeno A znamená „monitorování zaměřené na činnosti“) nevyžaduje stejnou míru předběžné záruky spolehlivosti, pokud jde o finanční postupy, postupy vnitřní kontroly a postupy zadávání veřejných zakázek partnerů ředitelství ECHO.
Tento mechanismus se zaměřuje na kontrolu provádění činností, rozsáhlejší kontroly související se závěrečnou zprávou a opírající se o následný audit činností a na dodržování podmínek FPA.
Partneři, kteří provádějí činnosti podle mechanismu kontroly A, tedy:
a) mají finanční prostředky do výše maximální horní hranice a
b) je na ně kladen požadavek dodržovat přílohu IV v plném znění, včetně oddílu 3, který stanoví podrobné postupy zadávání veřejných zakázek, a pokyny pro poskytování humanitární pomoci GŘ ECHO týkající se zadávání veřejných zakázek.
GŘ ECHO rovněž uskutečnilo pravidelné hodnocení signatářských humanitárních organizací (článek 12 FPA), a to ve dvou fázích.
Výsledky pravidelného hodnocení z let 2008, 2009 a 2010
Výsledky výročních hodnocení provedených v letech 2008, 2009 a 2010 ukazují, že počet partnerů podléhajících mechanismu kontroly A vzrostl od podepsání FPA z 22 % na 44 %, zatímco procento partnerů skupiny P kleslo ze 78 % na 56 %.
Z celkového počtu 182 partnerů v současné době podléhá mechanismu kontroly A 79 partnerů a mechanismu kontroly P 93 partnerů.
Monitorování během provádění projektů
Kromě pravidelného hodnocení a předběžné kontroly partnerů, které slouží k posouzení jejich způsobilosti, odborníci GŘ ECHO ve správě i v terénu pečlivě sledují provádění projektů prostřednictvím pravidelného každodenního monitorování.
Výsledky tohoto monitorování jsou zaznamenávány v dokumentaci pro hodnocení projektů, tzv. fichops .
Komise mimo to sleduje projekty prostřednictvím sítě tvořené odborníky v terénu a vykonává pravidelné návštěvy v oddělení pro jednotlivé zeměpisné celky, auditorů a vedení.
Partneři rovněž musí po ukončení operace předkládat zprávy, aby doložili své výdaje.
Každoročně je v průměru provedeno přibližně 10 hodnocení, jež se zaměřují na hlavní operace v dané zemi (tj. operace, na něž jsou vyčleněny finanční prostředky v celkové výši přibližně 50 milionů EUR a jež nebyly v uplynulých třech letech vyhodnoceny) a dále na partnery a tématické otázky.
Audity
Útvar externího auditu GŘ ECHO provádí audit činností externích partnerů a smluvních stran.
Tato strategie auditu se zakládá na dvojím přístupu, tedy na auditech dokončených projektů prováděných pravidelně v ústředích (HQ audity) a na auditech probíhajících projektů uskutečňovaných v terénu.
Audity prováděné v ústředích partnerů se uskutečňují jednou za dva až čtyři roky, což by mělo zajistit roční pokrytí 25–30 %.
Úředníci Komise pak zjištění těchto auditů analyzují a poté jsou přijata příslušná následná opatření, jakým je například zpětné získávání prostředků.
Útvar interního auditu poskytuje záruku spolehlivosti a poradenské služby, jejichž účelem je zhodnotit a zkvalitnit operace ředitelství ECHO.
Tento útvar poskytuje doporučení, jak zlepšit účelnost řízení rizik, kontrolní postupy a postupy správy a řízení.
OSN
Vztahy mezi ředitelstvím ECHO a OSN upravuje finanční a správní rámcová dohoda (FAFA).
Komise v první řadě provádí na základě analýzy 4 pilířů hodnocení mechanismů finanční kontroly jejích partnerů v OSN, aby se ujistila, jestli dodržují mezinárodní standardy.
Komise rovněž provádí monitorování v terénu a ověřovací mise.
Evropský účetní dvůr kontroluje způsobilost vzorku výdajů prováděných prostřednictvím organizací OSN v rámci svého výročního finančního auditu účtů Komise, ačkoli to není součástí jejích kontrolních postupů.
15.
11.
2011
STANOVISKO Výboru pro rozvoj
pro Výbor pro rozpočtovou kontrolu
k rozpočtové kontrole humanitární pomoci EU řízené úřadem ECHO
( 2011/2073(INI) )
Navrhovatelka: Michèle Striffler
NÁVRHY
Výbor pro rozvoj vyzývá Výbor pro rozpočtovou kontrolu jako věcně příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. zdůrazňuje, že Evropská unie musí vzhledem k rostoucímu výskytu rozsáhlých přírodních katastrof posílit svou schopnost reakce na tyto mimořádné události; v této souvislosti připomíná, že Evropský parlament již mnoho let usiluje o vytvoření realističtějšího rozpočtu pro humanitární pomoc, který by vyřešil dlouhodobě nedostatečné financování příslušných rozpočtových položek, zajistil potřebné finanční rozpětí během celého rozpočtového roku a umožnil zachovat logickou rovnováhu mezi financováním činností zaměřených na prevenci humanitárních katastrof a činností zaměřených na rychlé zvládání naléhavých situací, ať už přírodního původu nebo způsobených lidským faktorem; vítá nedávné sdělení Evropské komise o víceletém finančním rámci na období 2014–2020, který počítá s navýšením rozpočtu nástroje humanitární pomoci na 6,4 miliardy EUR (jednalo by se tedy v průměru o 915 milionů EUR ročně oproti 813 milionům EUR v období 2007–2013); s uspokojením rovněž konstatuje, že pro totéž období byla zvýšena rezerva pro naléhavou pomoc na 2,5 miliardy EUR a byl předložen návrh na převedení nevyčerpaných prostředků z rezervy do nadcházejícího roku, a vyzývá Komisi, aby tyto finanční prostředky byly prvořadě určeny na naléhavé humanitární potřeby;
2. žádá, aby byly z rozpočtu EU podporovány činnosti zaměřené na předvídání katastrof a přípravu na ně, jakož i na prevenci a rychlejší reakci a aby bylo podporováno flexibilnější zavádění opatření pro rozvoj umožňujících překonat krizové situace; vyjadřuje politování nad tím, že konkrétní pokrok ve smyslu vzájemného provázání naléhavé pomoci, obnovy a rozvoje je stále omezený, a to i přes skutečnost, že v uplynulých letech vzrostl počet přijatých politických závazků; žádá tedy, aby bylo poskytnuto více prostředků na zajištění kontinuálního poskytování pomoci v přechodné fázi mezi naléhavou humanitární a rozvojovou pomocí a aby tyto prostředky byly lépe spravovány a aby se zvážilo, jak lze dosáhnout větší flexibility a komplementarity stávajících finančních mechanismů, zejména v rámci strategických dokumentů pro jednotlivé země a regiony Evropského rozvojového fondu a nástroje rozvojové pomoci; vyzývá k tomu, aby zvláštní péče byla věnována dětem, těhotným ženám a matkám malých dětí, co se týče poskytování jídla a šatstva, evakuace, přepravy a zdravotního vybavení, s cílem zabránit nechtěným těhotenstvím a pohlavně přenosným chorobám, což jsou oblasti, které byly ve stávajících finančních mechanismech označeny za prioritní;
3. doporučuje, aby se tato přechodná fáze obnovy mezi naléhavou pomocí a rozvojem soustředila především na budování kapacit místních orgánů a na úzké zapojení místních nevládních organizací a sdružení do fází plánování a provádění s cílem vytvořit základ pro vysoce kvalitní a účinné programy lidského rozvoje a usnadnit jejich uplatňování;
4. uznává výhody nalezení nových způsobů financování ze strany GŘ ECHO a jeho partnerů; současně vyzývá k respektování různorodosti subjektů – Organizace spojených národů, Mezinárodního hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a nevládních organizací – v rámci financování a provádění evropských humanitárních programů, neboť katastrofy mají často nadnárodní povahu a vyžadují vícestranná a koordinovaná řešení; podporuje snahy o posílení kapacit místních subjektů a zvýšení účinnosti hodnocení a rychlých zásahů na místě prostřednictvím kanceláří generálního ředitelství pro humanitární pomoc a odborníků přítomných na místě;
5. zdůrazňuje, že GŘ ECHO spolupracuje díky účinné metodě výběru – jako je rámcová dohoda o partnerství – a vypracovaným standardům a postupům v oblasti humanitární pomoci s partnery, kteří odvádějí kvalitní práci; zdůrazňuje rovněž, že účinná kontrola využívání prostředků v rámci auditů prováděných soukromými firmami u partnerských subjektů má zásadní význam a přispívá k legitimizaci humanitární oblasti; s ohledem na zachování rozmanitosti partnerů a zajištění přístupu malých a středních nevládních organizací k finančním prostředkům však konstatuje, že administrativní postupy pro získání přístupu k prostředkům jsou velmi složité a správní poplatky příliš vysoké, což je velmi nákladné pro nevládní organizace, a že kvůli nedostatečným lidským zdrojům je obtížné provádět audity, a proto se přimlouvá za to, aby byly používané nástroje uzpůsobeny humanitární pomoci a místním potřebám tak, aby byla humanitární pomoc vhodně nasměrována a aby mohla být v rané fázi zahájena koordinace činností různých přítomných humanitárních organizací;
6. vítá úsilí GŘ ECHO podporující používání inovativních přístupů, jako je např. přístup na základě hotovostních toků, zejména nepodmíněné převody prostředků ve prospěch nejzranitelnějších skupin; shledává, že tyto přístupy mohou být díky využívání místních trhů účinnější a nemusí zahrnovat větší svěřenecké riziko než věcná pomoc; vyzývá tedy GŘ ECHO, aby nadále rozvíjelo přístup založený na hotovostních tocích a aby své partnery podněcovalo k jeho využívání.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
7.11.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
24
Členové přítomní při konečném hlasování
Thijs Berman, Leonidas Donskis, Charles Goerens, András Gyürk, Eva Joly, Franziska Keller, Miguel Angel Martínez Martínez, Norbert Neuser, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Patrice Tirolien, Ivo Vajgl, Anna Záborská
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Santiago Fisas Ayxela, Fiona Hall, Krzysztof Lisek, Isabella Lövin, Horst Schnellhardt, Giancarlo Scottà, Jan Zahradil
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Josefa Andrés Barea, Sophie Auconie, João Ferreira
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
8.12.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
11
Členové přítomní při konečném hlasování
Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Jorgo Chatzimarkakis, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Cătălin Sorin Ivan, Bart Staes
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Zuzana Brzobohatá, Christofer Fjellner, Ivailo Kalfin, Theodoros Skylakakis, Barbara Weiler
