14.
5.
2008
NÁVRH USNESENÍ,
který na základě otázek k ústnímu zodpovězení B6‑0153/2008 a B6‑0154/2008
v souladu s čl.
108 odst.
5 jednacího řádu
předkládají Tobias Pflüger, Willy Meyer Pleite a Adamos Adamou
za skupinu GUE/NGL,
o zbraních s (ochuzeným) uranem a jejich dopadech na lidské zdraví a na životní prostředí – cesta ke globálnímu zákazu užívání těchto zbraní
Usnesení Evropského parlamentu o zbraních s (ochuzeným) uranem a jejich dopadech na lidské zdraví a na životní prostředí – cesta ke globálnímu zákazu užívání těchto zbraní
Evropský parlament ,
–
s ohledem na svá usnesení ze dne 17. ledna 2001, 13. února 2003 a 17. listopadu 2005 o škodlivosti užívání uranu (včetně ochuzeného uranu) v konvenčních zbraních, v nichž vyzývá:
a) k důkladnému prošetření – o jehož výsledku by byl Parlament informován – jejich používání při vojenských operacích na Balkánu, v Iráku, v Afghánistánu a v dalších oblastech a jejich vlivu na vojenský personál, civilní obyvatelstvo a jejich zemi,
b) k zavedení moratoria všemi členy EU a NATO v souladu se zásadou EU týkající se obezřetnosti;
c) k zavedení celosvětového moratoria, jež by bylo krokem k úplnému zákazu používání těchto zbraní;
–
s ohledem na proslov, který pronesl generální tajemník OSN při příležitosti mezinárodního dne prevence ničení životního prostředí v průběhu válek a ozbrojených konfliktů (6. listopadu 2002) a v němž poukázal na to, že „ačkoli existují mezinárodní úmluvy, které upravují užívání jaderných, chemických a biologických zbraní, nové technologie, jako např. munice s ochuzeným uranem, ohrožují životní prostředí“,
–
s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN 62/30 nazvanou „Důsledky používání výzbroje a munice obsahující ochuzený uran“ přijatou naprostou většinou hlasů dne 5. prosince 2007, která upozorňuje na obavy, jež vzbuzuje užívání ochuzeného uranu k vojenským účelům, a naléhá na členské státy OSN, aby přezkoumaly zdravotní rizika spojená s užíváním zbraní obsahujících uran,
–
s ohledem na čl.
108 odst.
5 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že (ochuzený) uran se běžně používá v současných konfliktech jako munice proti opevněným cílům ve venkovských i městských oblastech i jako zesílená pancéřová ochrana proti raketovým a dělostřeleckým útokům,
B.
vzhledem k tomu, že od užití těchto zbraní spojeneckými jednotkami v první válce proti Iráku panují vážné obavy ohledně radiologické a chemické toxicity jemných uranových částic, které vznikají při dopadu těchto zbraní na opevněné cíle; vzhledem k tomu, že znepokojení vyvolává i kontaminace půdy a podzemní vody střelami, které minuly svůj cíl,
C.
vzhledem k tomu, že ačkoli vědecký výzkum zatím s konečnou platností neprokázal jejich škodlivost, částečně i kvůli neochotě vojenských orgánů povolit nezávislý a včasný výzkum, existuje řada svědectví o jejich škodlivých a často i smrtelných účincích jak pro vojenský personál (například italský personál po návratu z Balkánu, vojenský personál po návratu z Kosova), tak pro civilní obyvatelstvo (např. těhotné ženy a jejich znetvořené děti v Iráku);
D.
vzhledem k tomu, že v několika posledních letech jsou mnohem lépe chápána environmentální a zdravotní rizika, která představuje ochuzený uran, a vzhledem k tomu, že je nejvyšší čas, aby mezinárodní vojenské normy tomuto pokroku odpovídaly;
E.
vzhledem k tomu, že užívání ochuzeného uranu v konfliktech je v rozporu se základními pravidly a zásadami zakotvenými v písemném a zvykovém mezinárodním, humanitárním a environmentálním právu,
1.
naléhavě vyzývá členské státy, aby dodržovaly odstavec 1 rezoluce OSN přijaté dne 5. prosince 2007 a aby do konce 63. zasedání Valného shromáždění OSN (srpen/září 2009) předložily zprávu, v níž uvedou své stanovisko k důsledkům užívání výzbroje a munice obsahující ochuzený uran;
2.
doporučuje, aby vysoký představitel EU do nadcházejícího přezkumu evropské bezpečnostní strategie zahrnul potřebu zakázat výrobu a užívání munice obsahující ochuzený uran;
3.
žádá Radu a Komisi, aby podrobně vyšetřily užívání ochuzeného uranu ve všech oblastech, v nichž byl v rámci mezinárodních operací rozmístěn evropský vojenský a civilní personál; naléhavě žádá NATO a USA, aby k tomuto vyšetřování plně přispěly;
4.
v souvislosti s budoucími operacemi naléhavě vyzývá členské státy, aby při operacích EBOP nepoužívaly výzbroj obsahující ochuzený uran a aby nevysílaly vojenský ani civilní personál do oblastí, v nichž nelze zaručit, že zde ochuzený uran nebyl nebo nebude použit, např. do Kosova;
5.
naléhavě vyzývá členské státy, Radu a Komisi, aby svému vojenskému a civilnímu personálu vyslanému na misi a jejich profesním organizacím poskytly úplné informace o tom, zda je pravděpodobné, že v místě jejich působení je nebo by mohl být užíván ochuzený uran, a aby přijaly odpovídající ochranná opatření;
6.
vyzývá členské státy, Radu a Komisi, aby sestavily ekologický seznam oblastí kontaminovaných ochuzeným uranem (včetně oblastí, kde jsou střely testovány) a aby plně podpořily – i finančně – projekty na pomoc obětem a jejich příbuzným a sanační operace v postižených oblastech;
7.
vyzývá všechny členské státy EU a NATO, aby zachovaly či prosadily zákaz nebo přinejmenším moratorium na užívání zbraní obsahujících ochuzený uran a aby tento typ zbraní systematicky přestaly vyrábět a nakupovat;
8.
vyzývá členské státy a Radu, aby převzaly iniciativu v rámci úsilí o vypracování mezinárodní úmluvy – např. prostřednictvím OSN – o zákazu vývoje, výroby, shromažďování, přepravy, testování a užívání zbraní obsahujících uran, jakož i o zničení či recyklaci stávajících zásob;
9.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, NATO a Parlamentnímu shromáždění NATO, OSN a Programu OSN na ochranu životního prostředí, sdružení vojenských profesních organizací států NATO (EUROMIL), Mezinárodnímu červenému kříži, Světové zdravotnické organizaci, mezinárodní koalici za zákaz zbraní obsahujících uran (ICBUW) a irácké lékařské komoře.
