Reforma odvětví vína: poslanci se dohodli na citlivých otázkách
Zemědělství
2007-12-12 - 19:11
Poslanci dnes hlasovali o návrhu nařízení Rady o společné organizaci trhu s vínem.
Odmítnutí automatické liberalizace práv na výsadbu od r. 2014, omezení doby klučení na tři roky, zachování doslazování a podpory na mošt či přísnější pravidla pro chráněné označení původu – to jsou hlavní body zprávy, kterou poslanci podpořili prostřednictvím hlasování na plenárním zasedání.
Zpravodaj Giuseppe CASTIGLIONE (EPP-ED, IT) považuje výsledek hlasování za úspěch, protože přijatá zpráva podle jeho názoru „odráží jednotlivé aspekty evropského vinařského odvětví” .
K návrhu Komise bylo předloženo více než 900 pozměňovacích návrhů, poslanci však nakonec dospěli ke shodě u většiny tzv. citlivých otázek.
Hlavní body zprávy
Práva na výsadbu: Parlament se jednoznačně vyslovil proti celkové liberalizaci, která se měla od 1. ledna 2014 týkat vín chráněných označením původu nebo zeměpisným označením.
Pokud jde o ostatní vína, poslanci se domnívají, že by měla být nejprve vypracována dopadová studie opatření na obnovení rovnováhy trhu, jež mají být přijata ke konci roku 2012.
Navrhují naopak, aby byl prostřednictvím národních rezerv zaveden na úrovni celé EU volný pohyb těchto práv, což by konkurenceschopným producentům umožnilo pružně reagovat na situaci na trhu.
Poslanci rovněž upřesňují, že práva na výsadbu by mohla být přenositelná i v rámci jedné oblasti.
Omezení práv na výsadbu by se také neměla týkat těch členských států, jejichž produkce je nižší než 50 000 hl.
Klučení vína: Poslanci plně podpořili návrh zpravodaje, podle nějž má být celkový objem prémií rozdělen v průběhu tří let, a nikoli pěti let, jak navrhovala Evropská komise.
To by umožnilo producentům, kteří mají v úmyslu opustit produkci, aby tak učinili co nejdříve (tj. 510 mil.
EUR v hospodářském roce 2009/2010, 337 mil.
EUR v roce 2010/1011, 223 mil.
EUR v roce 2011/2012, namísto 430 mil.
EUR v roce 2008/2009, 278 mil.
EUR v roce 2009/2010, 184 mil.
EUR v roce 2010/2011, 110 mil.
EUR v roce 2011/2012 a 59 mil.
EUR v roce 2012/2013).
Zdůrazňují současně, že částky navržené Komisí pro výpočet prémií za klučení představují nejnižší a nejvyšší úrovně, které mohou členské státy vyplatit podle výnosů.
Doslazování/podpora na mošty: Parlament se jednoznačně vyslovil proti návrhu Evropské komise na zákaz doslazování (přidávání cukru do vína pro zvýšení obsahu alkoholu, které se provádí v severních oblastech).
Poslanci se také postavili proti zrušení podpory na mošty (podpora na vyrovnání dodatečných nákladů, která je poskytována výrobcům moštů v souvislosti s obohacováním), a žádají, aby byly zachovány podpory na zahuštěný a rektifikovaný moštový koncentrát, který je přidáván do vína za účelem zvýšení objemu alkoholu.
Také přídavek sacharosy do vína by měl být povolen v oblastech, kde se tento postup „tradičně používá”, v případě, že je z důvodu nepříznivých klimatických podmínek nezbytný.
Poslanci se rovněž dohodli na kompromisu, podle nějž mezní hodnoty pro zvýšení obsahu alkoholu mohou být postupně snižovány po předložení dopadové studie, kterou vypracuje Evropská komise v roce 2012.
Konzumní alkohol: Poslanci dále žádají zachování podpory na konzumní alkohol, která může být poskytována prostřednictvím vnitrostátních finančních rámců za účelem zvýšení kvality.
Předcházení krizím: Jako náhradu za stávající podpory na nouzovou destilaci, které Evropská komise navrhuje zrušit, žádají poslanci zavedení podpory ve formě platby odpovídající míře snížení objemu vinné révy či vína, jakožto náhrady za opatření na zamezení nadprodukce.
Vinařské úkony: Parlament z důvodu kvality a ochrany životního prostředí žádá, aby byla v nařízení zachována povinnost sběru a ošetření všech vedlejších produktů.
Poslanci současně upřesňují, že pouze „subjekty provádějící destilaci” by měly mít právo získat podporu na tento úkon, a alkohol takto získaný nesmí být v žádném případě použit pro lidskou spotřebu.
Označení původu: Poslanci se domnívají, že je zásadně důležité, aby k produkci, včetně výroby, zpracování, zušlechťování a stáčení vín chráněných označením původu nebo zeměpisným označením docházelo v dané zeměpisné oblasti.
Upřesňují současně, že ve výjimečných případech mohou tyto oblasti odpovídat členskému státu s malou rozlohou.
Označování : Poslanci se vyslovili proti návrhu, podle nějž by mělo být povoleno označování názvu odrůdy, ročníku sklizně a dalších doplňujících informací na stolních vínech.
Domnívají se, že tato možnost musí být ponechána výhradně kvalitním vínům, aby nedocházelo k dezinformaci spotřebitelů.
Jsou naopak toho názoru, že název stáčírny a příslušné oblasti by měl být povinně uveden na etiketách všech vín určených na vývoz.
Enologické postupy : Parlament navrhuje, aby byl vytvořen seznam povolených enologických postupů, a odmítá současně, aby Rada převedla na Komisi pravomoc schvalovat nové postupy.
Poslanci se rovněž vyslovili proti tomu, aby enologické postupy Mezinárodního úřadu pro révu a víno – které jsou méně restriktivní než evropské postupy – mohly být uplatňovány na víno určené na vývoz.
Vnitrostátní rámce a propagace : Poslanci navrhují, aby programy národních podpor mohly být využívány na financování opatření na propagaci nejen ve třetích zemích, ale také na vnitřním trhu, a rovněž na další činnosti, jako jsou restrukturalizace odvětví, předcházení krizím, vývoj a výzkum či zlepšování kvality.
Producenti by současně mohli během jednoho hospodářského roku využívat několika různých opatření souběžně.
Rozvoj venkova : Parlament se staví proti postupnému převádění prostředků, které byly až dosud určené na organizaci trhu s vínem.
Podmíněnost : Vzhledem k tomu, že nařízení o podmíněnosti podpor se bude uplatňovat na pěstitele vína v okamžiku, kdy budou podléhat režimu jednotné platby, se poslanci vyslovili proti tomu, aby byla do nařízení začleněna zvláštní pravidla, která by vedla ke snižování podpor na restrukturalizaci a přeměnu vinic nebo prémií za klučení.
Provádění reformy: Parlament se domnívá, že termín navržený Komisí pro vstup nařízení v platnost – 1. srpna 2008, tj. na začátku příštího hospodářského roku v odvětví vína – je nerealistický, zejména z toho důvodu, že členské státy jsou povinny zavést nejprve své vnitrostátní programy.
Poslanci proto navrhují, aby nařízení vstoupilo v platnost k 1. srpnu 2009.
Rozpravy k této zprávě se zúčastnil český europoslanec Oldřich VLASÁK (PPE-DE), který na úvod zdůraznil, že nová pravidla pro vinařský sektor jsou nezbytná. „Evropské vinařství je poslední nereformovanou oblastí zemědělské politiky, kde uplatňujeme princip čím větší úroda, tím více peněz z Bruselu” , uvedl v této souvislosti.
Domnívá se, že tato skutečnost vede ke zhoršování kvality evropských vín, a je tedy podle jeho názoru třeba podpořit kvalitu a konkurenceschopnost. „Ta však nesmí být založena na diskriminaci některých členských států a preferenci jiných”, zdůraznil současně.
Je toho názoru, že pokud se evropské státy chtějí dohodnout na reformě tohoto odvětví, „není možné souhlasit s navrhovaným zákazem užití řepného cukru pro doslazování vína”.
Poukázal v této souvislosti na různé postupy produkce vína v severních a jižních státech.
V severních státech je z důvodu klimatických podmínek nezbytné doslazovat víno řepným cukrem a jedná se o „tradiční, zažitý způsob” .
Pokud by Komise tento postup zakázala, byly by severní členské státy nuceny dovážet povolený zahuštěný hroznový mošt či rektifikovaný moštový koncentrát, což by vedlo ke zvýšení ceny výrobků a ke snížení konkurenceschopnosti.
To považuje za diskriminační, neboť přidávání kyseliny vinné v jižních státech Komise zakázat nezamýšlí.
Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM) se domnívá, že „návrh vinařské reformy je pro Českou republiku nevýhodný a diskriminační”.
Poukazuje na skutečnost, že Evropská unie na jedné straně povoluje přidávání kyseliny do jihoevropských vín a až 30 % vody do amerických vín, na druhé straně však navrhuje zákaz užití sacharózy v severních oblastech.
Česká republika by byla nucena dovážet drahý moštový koncentrát z jižních zemí.
Dále poukázal na skutečnost, že „ČR dostane na hektar vinic jen 88 EUR, zatímco některé preferované země 245 eur” , přičemž Česká republika sama spotřebuje svou produkci vína a nijak nepřispívá k přebytkům na evropském trhu.
Nesouhlasí proto s tím, aby se ČR finančně podílela na propagaci evropských přebytků vína ve třetích zemích.
Domnívá se, že přebytky produkce řeší Unie „nesmyslnou a nekulturní destilací vína na průmyslový líh, nebo klučením vinic všude, ale hlavně ne tam, kde má” .
Řešení tohoto problému spatřuje v klučení nelegálních vinic.
Rovněž nesouhlasí s převedením kompetencí na Komisi.
2007-12-10 Giuseppe CASTIGLIONE Evropská lidová strana (Křesťanští demokraté) a Evropští demokraté Itálie
Postup: Konzultace Rozprava: 11.
12.
2007 Hlasování: 12.
12.
2007
20071211IPR14760 Nejnovější přijaté zprávy - Zpráva o návrhu nařízení Rady o společné organizaci trhu s vínem a změně některých nařízení(KOM(2007)0372 – C6-0254/2007 – 2007/0138(CNS))
CS
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
