P7_TA-PROV(2011)0265
Evropské programy družicové navigace
A7-0165/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování ( 2009/2226(INI) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007 Úř. věst.
C 146E, 12.6.2008, s. 226.
o financování evropského programu družicové navigace (Galileo) na základě interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 a víceletého finančního rámce pro období 2007–2013,
–
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) Úř. věst.
L 196, 24.7.2008, s. 1.
,
–
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS Úř. věst.
L 276, 20.10.2010, s. 11.
,
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ ( SEK(2010)0717 ),
–
s ohledem na „zprávu o trhu pro GNSS“ Agentury pro evropský GNSS (říjen 2010),
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ ( KOM(2010)0700 ),
–
s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Střednědobý přezkum evropských programů družicové navigace“ ( KOM(2011)0005 ),
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru ( A7-0165/2011 ),
A.
vzhledem k tomu, že Evropský parlament důsledně a plně podporuje evropský globální družicový navigační systém (GNSS), zaváděný prostřednictvím programů Galileo a EGNOS, jehož cílem je zlepšit každodenní život evropských občanů, zajistit samostatnost a nezávislost Evropy a získat významný podíl na celosvětovém trhu s vyspělými technologiemi závislými na družicové navigaci,
B.
vzhledem k tomu, že v současné době je EU závislá na americkém globálním systému určování polohy (GPS) s přibližně 7 % HDP hodnoty činností, jež jsou odkázány na tento systém,
C.
vzhledem k tomu, že program Galileo má ve srovnání s GPS nabídnout výhody, a to větší přesnost, globální integritu, ověřování a záruku služby, a zajistit Unii strategickou samostatnost,
D.
vzhledem k tomu, že globální trh s technologiemi GNSS exponenciálně roste a odhaduje se, že v roce 2020 dosáhne hodnoty kolem 150 miliard EUR, z nichž méně než 20 % vzniká v EU,
E.
vzhledem k tomu, že program EGNOS už denně využívá 80 000 evropských zemědělců a nedávno byl certifikován pro civilní letectví, a vzhledem k tomu, že certifikace pro námořní dopravu se očekává v blízké budoucnosti;
F.
vzhledem k tomu, že cílem je dosáhnout, aby se program Galileo stal technologicky nejvyspělejším, nejmodernějším systémem globální družicové navigace na světě, schopným stanovit univerzální standard pro budoucnost tím, že výrazně zapojí vědu, vyspělé technologie a kvalifikované lidské zdroje a přispěje k inovacím a konkurenceschopnosti průmyslu EU,
G.
vzhledem k tomu, že programy EGNOS a Galileo nepřímo vytvoří hospodářství a společnosti EU zisk ve výši 60 miliard EUR v podobě větší silniční a letecké bezpečnosti, nižšího znečištění ovzduší a spotřeby pesticidů, nových pracovních míst a veřejné bezpečnosti a ve srovnání s jinými porovnatelnými investicemi přinese mít velmi výraznou efektivitu nákladů,
H.
vzhledem k tomu, že na mezinárodní úrovni budují různí aktéři čtyři globální a dva regionální družicové navigační systémy, je v případě Galilea zásadním prvkem rychlost zpřístupnění služeb, aby se tento evropský systém stal co nejdříve dalším velkým referenčním systémem při volbě GNSS,
I.
vzhledem k tomu, že neúspěch počátečního partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud jde o financování programů GNSS, vedl v roce 2007 k rozhodnutí realizovat tyto programy s využitím finančních prostředků výlučně z rozpočtu Unie (3,4 miliardy EUR na fáze definování, ověřování a zavádění až do roku 2013), přičemž by je následně v plné míře vlastnila Evropská unie, což by vedlo k tomu, že by Galileo a EGNOS byly prvními velkými projekty tohoto druhu ve vlastnictví EU;
J.
vzhledem k tomu, že program Galileo je civilním systémem pod kontrolou civilních složek a všechny jeho služby by měly být v souladu s mezinárodním kosmickým právem, Smlouvami EU a zásadami stanovenými v Chartě OSN a ve Smlouvách,
K.
vzhledem ke zvýšeným nákladům programu, mimo jiné v důsledku nepřesných odhadů nákladů a strategií řízení nákladů, umožňuje současný rozpočet financovat pouze zavedení počáteční operační schopnosti (IOC), sestávající z 18 družic,
L.
vzhledem k tomu, že před přijetím rozhodnutí o dalším finančním závazku z rozpočtu EU v dalším víceletém finančním rámci musí Komise předložit jasné posouzení všech případných technických variant a s nimi souvisejících nákladů a přínosů,
Přezkum v polovině období: hodnocení provádění
1.
vítá zprávu Komise, která popisuje současnou situaci a budoucí výzvy této důležité stěžejní iniciativy;
2.
vyslovuje však politování nad opožděným zveřejněním přezkumu v polovině období, které vyvolalo příliš dlouho trvající nejistotu ohledně celkového pokroku projektu a jeho finanční situace, což je na škodu uvádění aplikací GNSS na trh a veřejné podpoře;
3.
s cílem zvýšit transparentnost vyzývá Komisi, aby ve světle současné situace aktualizovala strategický rámec GNSS (C(2008)8378), včetně hlavních opatření, odhadovaného rozpočtu a časového harmonogramu potřebného ke splnění cílů;
4.
s cílem zabránit překračování nákladů v budoucnu vyzývá Komisi, aby zavedla přísnou politiku k omezení rostoucích nákladů a ke zmírnění rizika, včetně politiky nezbytné k tomu, aby byly udrženy pod kontrolou náklady na vypuštění družic; navrhuje, aby dosud získané výsledky Komise prostudovala a zvážila za tímto účelem využití nezávislých odborníků, včetně představitelů průmyslu, aby tak podstatně zlepšila účinnost řízení projektu;
5.
vyzývá Komisi, aby při zadávání zakázek všech rozhodujících pracovních balíčků prováděla doporučovaná opatření ke zmírnění rizik, např. využívání dvou zdrojů, aby bylo možné dodržet ambiciózní časový harmonogram, a to i s ohledem na úroveň skutečné konkurence na příslušných trzích i politickou vůli zachovat kapacitu na vypuštění družic v Evropě v budoucnosti, jak je uvedeno v usnesení 7. zasedání Rady pro vesmír ze dne 25. listopadu 2010;
Finanční situace
6.
je přesvědčen, že IOC, schopná poskytnout počáteční služby na základě 18 družic, by měla být dokončena nejpozději do roku 2014 s cílem zajistit, aby se program Galileo skutečně stal druhým vzorovým modelem GNSS, zejména pro výrobce přijímačů; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi, aby co nejdříve vypustila čtyři družice pro ověřování na oběžné dráze (IOV), stanovila jasný harmonogram pro zbývajících 14 družic a dokončila všechny finální pracovní balíčky;
7.
je přesvědčen, že dosažení plné operační schopnosti (FOC), založené na konstelaci 27 družic a přiměřeném počtu náhradních družic a odpovídající pozemní infrastruktuře, je základní podmínkou pro dosažení přidané hodnoty programu Galileo z hlediska ověřování, vysoké přesnosti a nepřetržitého fungování, a tudíž i pro dosažení hospodářského a společenského přínosu; domnívá se, že přesvědčit uživatele a investory o dlouhodobém závazku EU lze pouze zřetelnou a jednoznačnou podporou dosažení FOC ze strany všech evropských orgánů a institucí; a vyzývá Komisi, aby v tomto směru vyslala pozitivní signál trhu;
8.
vyslovuje politování nad skutečností, že úpravou stávajícího víceletého finančního rámce nebylo navrženo žádné dodatečné financování tohoto programu, což vedlo k dalším zpožděním, dodatečným nákladům a možná ke ztrátě příležitosti; v této souvislosti se domnívá, že plné operační schopnosti (FOC) by mělo být dosaženo nejpozději do roku 2018, což si podle odhadů Komise vyžádá dodatečné financování ve výši 1,9 miliardy EUR a roční financování na pokrytí provozních nákladů ve výši přibližně 800 milionů EUR počínaje rokem 2014; vyzývá Komisi, aby aktivně usilovala o dosažení veškerých možných úspor z hlediska finanční efektivnosti a aby zavedla vhodnou finanční strukturu (zohledňující mimo jiné příjmy plynoucí z obchodní služby systému Galileo) s cílem omezit nezbytné dodatečné financování;
9.
zdůrazňuje, že stávající finanční prostředky EU věnované na výzkum a vývoj GNSS nepřekračují částku 15 milionů EUR ročně; varuje před oslabením jiných programů výzkumu a vývoje, pokud budou dodatečné finanční prostředky pro tyto činnosti odebrány ze stávajícího rámcového programu (RP7); zastává názor, že k usnadnění vývoje výrobků a služeb založených na GNSS by v budoucnu mělo být zajištěno více finančních prostředků prostřednictvím RP7 a dalších opatření;
10.
zdůrazňuje nutnost zvýšit finanční prostředky s cílem posílit rozvoj aplikací a služeb GNSS, jenž je nezbytným předpokladem pro to, aby investice do infrastruktury, kterou představuje systém Galileo, byly plně využity a aby byla bezezbytku rozvinuta kapacita tohoto systému,
Informovanost veřejnosti
11.
je pevně přesvědčen, že další finanční prostředky pro GNSS mohou být zajištěny pouze tehdy, pokud se u politických představitelů a široké veřejnosti výrazně zvýší informovanost o přínosech GNSS pro hospodářství a společnost v EU; vítá vytvoření konkrétních iniciativ, jako je každoroční soutěž Galileo Masters, do níž bylo v roce 2010 zasláno 350 nápadů ze 44 zemí, dětská soutěž Galileo a cena za inovace v oblasti GNSS;
12.
naléhavě žádá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS, aby mnohem více usilovaly o zvýšení informovanosti o GNSS mezi potenciálními uživateli a investory, podporovaly využívání služeb založených na GNSS a stanovily a propojily poptávku po těchto službách v Evropě; v této souvislosti zdůrazňuje, že program Galileo odpovídá evropskému veřejnému zájmu, a proto má odůvodněný nárok na financování z veřejných prostředků;
13.
vyzývá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS (GSA), aby se prostřednictvím vhodných výběrových řízení, osvětových kampaní a mechanismů přenosu technologií za tímto účelem obracely na vnitrostátní orgány a malé a střední podniky, které se zabývají technologiemi souvisejícími s vesmírem, jako na potenciální koncové uživatele aplikací GNSS, zároveň však zdůrazňuje, že je důležité zachovat evropskou regionální rovnováhu;
Mezinárodní rozměr
14.
vyzývá Komisi k aktivnímu zapojení světových regionů, v nichž by přijetí technologie a aplikací evropského GNSS mohlo pomoci rozvoji trhu, jako je Latinská Amerika, jihovýchodní Asie nebo Afrika;
15.
podporuje Komisi v jejím úsilí o zajištění kompatibility a interoperability systému Galileo s dalšími družicovými navigačními systémy a o univerzální standardizaci; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vynaložily veškeré dostupné prostředky a rychle vyřešily stávající problémy kompatibility s Čínou;
Budoucí výzvy: financování, správa a řízení
16.
zdůrazňuje strategický význam kosmické politiky a programu GNSS ve snaze o zavedení skutečné evropské průmyslové strategie založené na konkrétních projektech, které veřejnosti a podnikům přinášejí hmatatelné výhody; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby uznala důležitou úlohu, kterou může družicová navigace hrát, a aby začlenila družicovou navigaci do všech politiky dalších příslušných politik Společenství;
17.
poukazuje na to, že pro minimalizaci dalšího zpoždění, nákladného přepracování a destabilizace uživatelské základny je důležitá dlouhodobá stabilita; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby urychleně předložila legislativní návrhy týkající se budoucí úrovně služeb, financování a správy programů GNSS; dále je přesvědčen, že pro dobré řízení programů je naprosto nezbytné zajistit zachování příslušného know-how a získaných odborných zkušeností;
18.
vyzývá Komisi, aby do posouzení dopadu provedeného v rámci připravovaného legislativního návrhu začlenila jasné a úplné informace o:
–
technických specifikacích (přesnost, geografické pokrytí, integrita atd.) pro služby (Otevřená služba, Služba pro zajištění bezpečnosti života („Safety of Life“), obchodní služby, veřejné služby), které by mohly poskytovat různé družicové konfigurace programu Galileo (včetně počáteční operační schopnosti (IOC) a plné operační schopnosti (FOC) využívané v kombinaci s jinými systémy GNSS nebo samostatně);
–
úloze služeb programu EGNOS, pokud jde o různé možné konfigurace programu Galileo, a informace o tom, zda je nutné držet program EGNOS v konfiguraci plné operační schopnosti;
–
nákladech na možné konfigurace programů Galileo a EGNOS z hlediska nejen investic do infrastruktury, ale také nákladů na řízení a pohotovost (včetně IOC, FOC a jiné případné možnosti);
19.
domnívá se, že programy Galileo a EGNOS by jako evropské programy vlastněné EU, které reagují na zájem veřejnosti na úrovni EU, měly být financovány hlavně z rozpočtu EU; je přesvědčen, že vedle příspěvku z rozpočtu EÚ by se měly přezkoumat veškeré případné finanční zdroje včetně inovativních forem financování; zdůrazňuje, že pravděpodobným důsledkem nouzových rozpočtových řešení vypracovaných ad hoc, jakých jsme byli svědky v minulosti, je ohrožení úspěchu a přínosu takovýchto strategických a rozsáhlých projektů EU a oslabení politicky vhodného momentu, jenž je s nimi spojen; je přesvědčen, že by se mělo nalézt vhodné, globální a dlouhodobé řešení financování; navrhuje, aby se z rozpočtu EU poskytla předem stanovená roční částka (na financování zbývající infrastruktury programu Galileo a na provozní náklady); poukazuje na to, že odhadované částky uvedené v posouzení v polovině období provedeném na dobu po roce 2013 jsou orientační, a vyzývá Komisi, aby do léta 2011 předložila podrobný rozpis odhadovaných finančních požadavků s cílem zvýšit odpovědnost, předvídatelnost a transparentnost projektu;
20.
je přesvědčen, že by neočekávané dodatečné náklady měly být financovány z rozpočtu Společenství, aniž by byly ohroženy jiné stávající programy; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby posoudila možnost vytvoření „rezervního fondu pro program Galileo“ pro pokrytí takových neočekávaných nákladů;
21.
je přesvědčen, že dlouhodobá řídící a správní struktura GNSS by měla řešit rozdělení úkolů a odpovědností mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu (ESA), jakož i další důležité otázky, jako je odpovídající sdílení nákladů, mechanismus rozdělování příjmů, režim odpovědnosti, cenová politika a případné zapojení a příspěvek soukromého sektoru do programů GNSS; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby rychle pokročila ve stávajících úvahách o budoucích podobách správy a řízení operací programů, převzala odpovědnost za dlouhodobé operace a přizpůsobení infrastruktury, zajistila trvalé poskytování údajů a služeb uživatelům a maximalizovala možnosti rozvoje obchodních služeb;
22.
zdůrazňuje význam jakékoli dlouhodobé řídicí a správní struktury GNSS, která je zcela transparentní, finančně stabilní a odpovědná a je spravována co možná nejrozvážněji; v této souvislosti konstatuje, že by měla probíhat pravidelná koordinace s Radou a Evropským parlamentem, jejíž součástí by bylo podrobné informování o aktuálním stavu;
23.
vyzývá Komisi, aby vytvořila vhodné mechanismy, kterými by zajistila, aby služby a aplikace založené na GNSS, regulované veřejně i soukromě, byly v souladu se základními právy občanů, jako je právo na soukromí a ochranu údajů;
o
o o
24.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a ESA.
