Plenární zasedání 11.-12. listopadu v Bruselu
Instituce
2009-11-10 - 18:06
Rušný den v kuloárech Parlamentu Václav Havel byl čestným hostem dvoudenního plenárního zasedání v Bruselu, které se odehrálot v duchu dvacátého výročí pádu železné opony.
Europoslanci jednali o výsledcích evropského summitu, především o společné pozici EU před celosvětovou konferencí OSN o klimatických změnách v Kodani a o personálním obsazení nejvýznamnějších pozic ve strukturách institucí Evropské unie.
Alzheimer a Parkinson: Ve středu europoslanci mimo jiné jednali o financování výzkumu v boji proti neurodegenerativním chorobám jako jsou Alzheimerova nemoc a Parkinsonova nemoc.
Summit EU-Rusko: Před vrcholovým setkáním EU-Rusko, které se bude konat ve Stockholmu 18. listopadu, proběhla rozprava o současném stavu vzájemných vztahů.
Mimořádný význam má v této souvislosti udělení letošní Sacharovovy ceny ruskému středisku pro lidská práva "Memorial".
Dopady finanční a hospodářské krize: Mnozí europoslanci požadují, aby finanční pomoc byla zaměřena především na sociálně slabé části společnosti, které nesou největší dopad současné krize.
Podívejte se na přehled publikovaných článků o hlavních tématech plenárního zasedání.
20091106FCS63916
Newsletter – plenární zasedání 11.– 12. listopadu 2009 v Bruselu
Václav Havel v Parlamentu dvacet let po pádu železné opony v Evropě
Václav Havel vystoupí na plenárním zasedání Evropského parlamentu, aby společně s poslanci oslavil 20. výročí demokratických změn ve střední a východní Evropě.
Při této příležitosti do Bruselu zavítá také 89 mladých lidí, kteří se narodili v listopadu osudného roku 1989, kdy padla Berlínská zeď, aby si společně připomněli výročí nastolení nových poměrů v Evropě, která je dnes i jejich domovem.
Summit EU: Změna klimatu a Lisabonská smlouva v hledáčku EP
Poslanci EP zhodnotí výsledky říjnového summitu šéfů vlád a hlav států EU, kterému dominovala jednání o přípravě konference o změně klimatu v Kodani, žádosti České republiky o výjimku z Lisabonské smlouvy a o hospodářské situaci v Evropě.
Kromě těchto témat se lídři evropské sedmadvacítky ve dnech 29.–30. října zaměřili také na nelegální přistěhovalectví, budoucí diplomatickou službu EU a integrovanou strategii pro region Baltského moře.
O závěrech summitu budou s poslanci EP diskutovat zástupci švédského předsednictví a Komise.
EP projedná priority nadcházejícího summitu EU-Rusko
V rozpravě o připravovaném summitu EU-Rusko 18. listopadu ve Stockholmu se poslanci EP zaměří na klíčové otázky bilaterálních vztahů těchto dvou světových hráčů, jako jsou změna klimatu a energetická bezpečnost.
Své názory pak shrnou do usnesení, o němž budou hlasovat ve čtvrtek.
Výzkum Alzheimerovy choroby: je zapotřebí spojit síly
Poslanci EP vyzývají k větší spolupráci v oblasti výzkumu Alzheimerovy a Parkinsonovy choroby, které jsou v současné době nevyléčitelné.
Požadují přitom, aby členské státy EU lépe koordinovaly svůj výzkum těchto neurodegenerativních onemocnění, a mohly tak společně těžit ze svých vědomostí a prostředků.
EP zhodnotí činnost veřejného ochránce práv EU v roce 2008
Poslanci EP posoudí práci evropského veřejného obhájce práv v minulém roce.
V návrhu usnesení, o němž budou hlasovat ve čtvrtek na plenárním zasedání, požadují lepší propagaci práce ombudsmana a vyjadřují obavy z vysokého počtu stížností na nedostatek transparentnosti v institucích EU.
Přehled tiskových zpráv Pořad jednání Europarltv 20 let: 1989-2009 Přímý přenos
Václav Havel čestným hostem Evropského parlamentu
Václav Havel v Evropském parlamentu 11. listopadu 2009.
Evropský parlament si připomíná dvacáté výročí pádu železné opony a při té příležitosti pozval jako čestného hosta bývalého československého a českého prezidenta Václava Havla, který představil ve svém projevu vizi Evropy založené na dvojí identitě: evropské a národní.
Podle jeho slov je jen přirozené mít v Evropě dvojí identitu, která se nijak vzájemně nevylučuje.
Evropská unie podle jeho slov nesmí ustupovat nátlaku režimů potlačujících lidská práva a měla by podporovat oběti utlačování.
Zároveň zdůraznil, že nelze Evropu vnímat jen skrze hospodářství, ale že je nutné se orientovat podle evropských duchovních hodnot.
Jerzy Buzek uvedl Václava Havla slovy, že se jedná o "spisovatele, intelektuála a úžasného člověka, který je přítelem všech, kteří bojují za svobodu a lidská práva."
Předseda parlamentu dále řekl, že nesmíme zapomenout na skutečnost, že komunismus byl svržen jednoduchými lidmi: spisovateli a dělníky, akademiky - miliony lidí, kteří se nikdy nepodrobili represi a nezapomněl ani na lidi, kteří pomáhali z druhé strany železné opony.
Evropa - fascinující domov a výzva pro ostatní svět
Václav Havel ve svém projevu upozornil na mimořádný úspěch, který symbolizuje dnešní Evropu: "Těžko hledat na této Zemi končinu, v níž by bylo v různých státech soustředěno tolik národů či etnických skupin, tolik menšin a menšin v menšinách.
Přesto se Evropě v posledních desítiletích podařilo vytvořit možná nejpevnější nadnárodní svazek, jaký dnes můžeme na světě pozorovat.
Přičemž – a to je nejdůležitější – tento svazek nevznikl tak, jak tomu dosud v historii vždy bylo, totiž jako produkt znásilnění slabších silnějšími.
Vznikl naopak jako produkt věcné domluvy.
Integrace se tedy přesunula z bojišť do konferenčních sálů.
Kdyby nic jiného, už to samo může sloužit jako velká výzva pro ostatní svět."
Evropský parlament by měl mít silnější pravomoci
Havel rovněž ocenil význam Evropského parlamentu, který po ratifikaci Lisabonské smlouvy své postavení v Evropě dále posílil.
"Myslím, že ve srovnání s dneškem by měl mít Evropský parlament o něco silnější pravomoci jakožto jediné těleso zvolené přímo všemi Evropany.(...)
Evropský parlament se nesmí nikomu jevit jen jako nějaká drahá ozdoba Unie," řekl bývalý český prezident za potlesku přítomných europoslanců.
Poslechněte si projev Václava Havla ve videozáznamu anebo si poslechněte zvukový záznam.
Václav Havel - videozáznam Zázračný rok 1989 Sacharovova cena 2009 Video - Pád berlínské zdi Projev Václava Havla v češtině - audio, 32:24 min
Parlament je za určitých okolností ochoten posílit vazby EU s Ruskem
Europoslanec hlasuje během summitu EU-Rusko, čtvrtek 12. listopadu 2009 Nadcházející summit EU, který se bude konat 18. listopadu ve Stockholmu, by měl v dialogu s Ruskem projednat otázky klimatických změn a energetické bezpečnosti, míní europoslanci.
Na dvoudenní plenárním zasedání přijali ve čtvrtek usnesení, které mimo jiné ostře kritizuje potlačování lidských práv v Rusku.
Budoucí dohoda Evropské unie s Ruskem by proto měla věnovat otázce ochrany lidských práv velkou pozornost.
Parlament vyjádřil svou podporu ruským bojovníkům za lidská práva mimo jiné tím, že udělil letošní Sacharovovu cenu za svobodu myšlení organizaci Memorial, která monitoruje situaci lidských práv v zemích bývalého Sovětského svazu.
Partnerství s Ruskem musí být založeno na respektování
Politické a hospodářské vztahy Ruska s Evropskou unií mají být postaveny na nový základ prostřednictvím nové smlouvy o partnerství a spolupráci.
Současná smlouva vypršela již v roce 2007.
Parlament v této souvislosti rovněž vyzdvihl své odhodlání podpořit vstup Ruska do Světové obchodní organizace WTO.
Energetická bezpečnost
Jednou z priorit v oblasti energetiky je snaha EU zamezit opakování energetické krize podobné té, která nastala po přerušení dodávek plynu z Ruska do Ukrajiny na začátku roku 2009.
Jak Rada, tak i Komise mají podle názoru europoslanců hledat úzkou formu spolupráce s ruským Gazpromem, ukrajinským Naftogazem a s ukrajinskými úřady, aby byla zamezeno další krizi.
Gruzie a Kavkaz
V usnesení Parlamentu se rovněž objevuje kritika ruského chování na Kavkaze, především v souvislosti s činností evropské monitorovací mise v Gruzii.
Ruské úřady znemožňují pozorovatelům navštívit separatistické regiony Jižní Osétie a Abcházie.
Další témata
Dále Parlament vyzval švédské předsednictví, aby s Ruskem projednalo otázku nukleární bezpečnosti ve vztahu k íránskému atomovému programu, situaci v Afghánistánu a na Blízkém východě.
Kromě toho je nutné sledovat situaci v Podněstří a v Náhorním Karabachu.
Výbor pro zahraniční věci Delegace EU - Rusko
Parlament chce lepší spolupráci při výzkumu Alzheimerovy choroby
Alzheimerova choroba je v současné době nevyléčitelná Neurodegenerativní onemocnění, jako je Alzheimerova či Parkinsonova choroba, jsou jedním z nejzávažnějších evropských problémů v oblasti duševního zdraví.
Parlament proto ve čtvrtek důrazně podpořil pilotní projekt členských států společně plánovat výzkum v této oblasti, což by mohlo významným způsobem přispět k menší fragmentaci výzkumné činnosti a ke koncentraci dovedností, znalostí a finančních prostředků.
Boj proti Alzheimerově a Parkinsonově chorobě se proto musí zaměřit na dvě oblasti – na poskytování každodenní péče stále většímu počtu nemocných a na zajištění většího objemu financí.
Alzheimerovou chorobou či podobnými poruchami dnes v Evropě trpí na 7,3 milionů lidí, přičemž do roku 2020 by se jejich počet měl zdvojnásobit.
Tyto choroby jsou i nadále nevyléčitelné a o jejich prevenci a léčbě se stále ví jen velmi málo.
Ve svém usnesení, které ve čtvrtek přijali, poslanci EP, doporučují všem členským státům, aby se zapojily do stanovení společné výzkumné agendy v oblasti neurodegenerativních onemocnění a zároveň zdokonalily sběr epidemiologických dat o Alzheimerově chorobě a dalších formách demence.
Rozsáhlé studie a lepší využití údajů a metod
Zásadní význam přitom podle EP má zavedení včasných diagnostických testů, provádění výzkumu v oblasti rizikových faktorů (např. životního prostředí) a stanovení kritérií pro časnou diagnostiku.
Mimoto je nezbytné prohloubit také výzkum zabývající se otázkou spojitosti mezi procesem stárnutí a demencí a mezi demencí a depresí u starších osob.
Výzkumné programy by se však měly přednostně soustřeďovat na prevenci, časnou diagnostiku, standardizaci kritérií a diagnostických nástrojů a na vytvoření obsáhlých databází.
Zlepšit informovanost a omezit byrokracii
EP doporučuje Komisi a Radě, aby problematiku demence začlenily do všech iniciativ Evropské unie týkajících se prevence chorob, a členské státy pak vyzývá, aby propagovaly „životosprávu vedoucí k zachování zdravé mozkové činnosti“.
Dále v této souvislosti navrhuje vyhlásit evropský rok mozkové činnosti, který by zvýšil informovanost o mozkových onemocněních spojených se stárnutím a o možnostech jejich prevence.
Při vypracovávání zmíněného pilotního projektu by podle EP měly být využity stávající struktury a neměly by se vytvářet další, jež by zvyšovaly byrokracii.
V rámci možností je pak také zapotřebí spolupracovat s průmyslem, a využít tak veškeré dostupné zdroje a zkušenosti.
Nový právní základ budoucích iniciativ
V neposlední řadě jsou pak poslanci EP přesvědčeni, že všechny budoucí iniciativy v oblasti společného plánování výzkumné činnosti by měly být přijímány podle stejného právního základu, tj. spadat do pravomocí EU v oblasti výzkumu.
Tím by Evropský parlament získal právo o těchto otázkách spolurozhodovat, jakmile vstoupí v platnost Lisabonská smlouva.
Parlament požaduje lepší propagaci práce evropského ombudsmana
Evropský ombudsman Nikiforos Diamandouros Poslanci dnes zhodnotili práci evropského veřejného ochránce práv v uplynulém roce.
Ve své výroční zprávě, kterou dnes schválili na plenárním zasedání, vyzývají k lepší propagaci činnosti ombudsmana a poukazují na vysoký počet stížností na nedostatek transparentnosti v institucích EU.
Posláním evropského veřejného ochránce práv, jehož funkce byla zřízena v roce 1995, je vyšetřovat případy údajného nesprávného úředního postupu ze strany institucí EU.
Z 296 šetření, která veřejný ochránce v roce 2008 zahájil, se 36 % týkalo nedostatku transparentnosti, včetně zamítnutí poskytnout informace nebo dokumenty.
To je podle poslanců EP důvodem ke znepokojení, neboť transparentní správa EU je rozhodujícím předpokladem pro budování důvěry občanů v EU.
Zpráva, kterou vypracovala Chrysoula Paliadeli (EL, S&D), oceňuje ombudsmanovo úsilí zlepšit výkonnost orgánů EU a připomíná, že je zapotřebí jeho práci lépe vysvětlit veřejnosti.
V této souvislosti poslanci poukazují na to, že každý orgán EU má své vlastní internetové stránky, jejichž prostřednictvím lze podávat stížnosti, petice, což může občany mást.
Navrhují tedy, aby byly vytvořeny společné internetové stránky, které by občany přímo odkázaly na tu instituci, které přísluší o jejich případu rozhodovat.
V rozpravě před hlasováním pak zpravodajka zdůraznila, že ombudsman "velmi citlivě přispěl k zajištění dodržování právních předpisů".
Všechny instituce EU přitom vyzvala, aby "jednaly, jak mají", neboť jen tak "se můžeme přiblížit evropským občanům".
Údaje za rok 2008
V roce 2008 bylo evropskému ombudsmanovi podáno celkem 3 406 stížností (ve srovnání s 3 211 roce 2007), z nichž 802 spadalo do působnosti veřejného ochránce práv (v roce 2007 to bylo 870 stížností).
Naprostá většina z těchto šetření se přitom týkala Evropské komise (66 %).
V menší míře se pak stěžovatelé zaměřovali také na správu Evropského parlamentu (10 %), na Evropský úřad pro výběr personálu EPSO (7 %), Radu (3 %) a na Evropský úřad pro boj proti podvodům OLAF (2 %).
Z 355 dokončených šetření vyplynulo, že ve 110 případech (tj. ve 31 % vyšetřovaných stížností) k žádnému nesprávnému úřednímu postupu nedošlo.
Ve 129 případech (36 % všech případů) pak daný orgán přijal smírné řešení nebo danou věc urovnal.
Volba příštího ombudsmana
Evropského veřejného ochránce práv volí Evropský parlament v tajném hlasování na začátku každého svého funkčního období.
Příští volby proběhnou v lednu 2010.
O tento post se přitom ucházejí tři kandidáti: současný ombudsman Nikiforos Diamandouros z Řecka, Ital Vittorio Bottoli a Belgičan Pierre-Yves Monette.
Své priority, na které by se v případě zvolení zaměřili, vyloží členům Petičního výboru při slyšení dne 30. listopadu.
Evropský veřejný ochránce práv (Ombudsman) Chrysoula Paliadeli - stránka poslankyně
Výsledky summitu EU 29.-30. října 2009
Švédský premiér Fredrik Reinfeldt Diskuze o uplynulém summitu EU se zástupci švédského předsednictví se zaměřila na jednu z hlavních otázek, kterou přináší úspěšná ratifikace Lisabonské smlouvy: kdo obsadí klíčové pozice v institucích EU?
Kdo bude stálým předsedou Rady, které komisaře navrhnou členské země a kdo povede zahraničně-poltickou agendu Unie?
Všechny tyto otázky nelze vyřešit bez účasti Evropského parlamentu, který musí navrhované kandidáty schválit.
Švédský premiér Fredrik Reinfeldt oznámil, že ve čtvrtek 19. listopadu bude svolaná schůzka představitelů členských zemí EU, na které se o obsazení nejdůležitějších pozic rozhodne.
Do té doby ovšem odmítá jakékoliv spekulace o možných jménech kandidátů.
Předseda Evropské komise José Manuel Barroso řekl, že z jeho pohledu je nejpodstatnější, aby nová Komise byla složena z kompetentních lidí, kteří jsou přesvědčenými Evropany.
Zároveň chce mít Evropskou komisi se silným demokratickým mandátem a vůlí ke společnému postupu.
Za pravici v Parlamentu vystoupil její předseda Joseph Daul a zdůraznil, že si jeho poslanecký klub přeje, aby po oznámení jmen kandidátů Barroso bez prodlení řešil otázku rozdělení zodpovědnosti jednotlivých komisařů, aby s nimi mohla proběhnout odborná diskuze během parlamentního slyšení.
Sociální demokrat Hannes Swoboda jej vyzval, aby zajistil rovné rozdělení komisařů mezi muže a ženy.
Především mu podle jeho slov záleží na tom, aby do Komise zasedly "politicky silné ženy".
Belgický liberál Guy Verhofstadt se zaměřil na obsazení postu předsedy Rady.
Na této pozici by nejraději viděl někoho, kdo "věří v myšlenku evropské integrace a není euroskeptik."
Za zelené řekla Rebecca Harms , že očekává od švédského premiéra, že navrhne výrazné ženy a muže do klíčových pozic v EU.
Zatím ale podle jejích slov nic tomu nenaznačuje, že by se to stalo.
Timothy Kirkhope ze skupiny evropských demokratů a reformistů kritizoval současnou diskuzi, která podle jeho slov degenerovala na obchodování politických činitelů, kteří si mezi sebou chtějí rozdat funkce.
Za krajní levici vystoupil Lothar Bisky s podobnou kritikou a místo jednání o rozdělování funkcí nabádal k tomu, aby na summitu probíhaly diskuze o významnějších tématech současnosti, jako je například změna klimatu.
William Dartmouth za skupinu EFD řekl, že Evropa podle jeho názoru netrpí nedostatkem diplomacie, ale nedostatkem pracovních míst.
Dokument: Závěry summitu Přehled tiskových zpráv Švédské předsednictví Kodaňská konference
Osm zajímavostí z listopadového plenárního zasedání v Bruselu
Kusy berlínské zdi před Parlamentem Jerzy Buzek přivítal 89 dvacátníků narozených v listopadu 1989 Diskuze s mladými lidmi 11. listopadu Švédský premiér Fredrik Reinfeldt Výstava fotografií k dvacetiletému výročí 1989-2009 Letecký pohled na budovu Parlamentu Lidská práva patří na jednací pořádek s Ruskem!
Václav Havel 11. listopadu si lidé připomínají den, kdy skončila první světová válka v roce 1918 Výročí pádu železné opony a berlínské zdi - to bylo velké téma dvoudenního plenárního zasedání, které se tradičně konalo v Bruselu.
Čestným hostem byl bývalý československý a český prezident Václav Havel, který přednesl slavnostní projev.
Dále se na programu jednání objevila témata jako boj s Alzheimerovou nemocí, příprava summitu EU-Rusko a rozprava o tom, kdo by měl obsadit klíčové pozice v institucích EU na příští pětileté období.
Berlínská zeď v Bruselu: Před budovou Parlamentu byly vystaveny Kusy z berlínské zdi, které připomínaly dvacáté výročí otevření německo-německých hranic 9. listopadu 1989.
Václav Havel v Parlamentu: Hlavním řečníkem slavnostního zahájení plenárního zasedání byl Václav Havel, který přednesl projev s vizí budoucnosti evropského sjednocení.
Věnoval se přitom také otázce evropské identity, která se dle jeho slov nijak nevylučuje s identitou národní.
O sobě prohlásil, že je zároveň Čechem a Evropanem.
EU-Rusko: V přípravě na nadcházející summit s Ruskem, který se bude konat 17.-18. listopadu ve Stockholmu, se poslanci věnovali tamní situaci, především s ohledem na zhoršující se dodržování lidských práv. Kromě svobody vyjadřování je kritickým bodem také energetická bezpečnost.
Také role Ruska v boji proti globálnímu oteplování byla na jednacím pořádku.
Alzheimer a Parkinson: V Evropské unii trpí okolo 7,3 milionů lidí na jednu z těchto dvou nervových nemocí, podle aktuálních odhadů by se tento počet mohl za deset let zdvojnásobit.
Poslanci proto vyzvali členské země EU, aby více spolupracovali v boji s těmito nemocemi a propojily své výzkumné programy.
Kdo povede EU?
Švédský premiér Fredrik Reinfeld oznámil, že se na neformálním setkání evropských premiérů 19. listopadu ve Stockholmu má rozhodnout o obsazení klíčových funkcí v evropských institucích.
Ratifikovaná Lisabonská smlouva vstupuje v platnost a s ní vznikají nové funkce jako například stálý předseda Rady a evropský představitel pro zahraniční a bezpečnostní politiku.
Evropského ombudsmana by mělo být více vidět: Poslanci hodlají zjednodušit postup při podávání stížností evropskému ombudsmanovi prostřednictví internetové stránky, kterou mohou žadatelé přímo využívat.
Parlament bude vyžadovat ustanovení Lisabonské smlouvy od prvního dne platnosti: To se především týká nových pravomocí, které obdržel Parlament při schvalování rozpočtu EU.
Albánie a Bosna i Hercegovina potřebují popohnat: "Chtějí bezvízový styk, ale nemají hotové úkoly" - tak zní poněkud zjednodušeně hodnocení těchto dvou zemí.
Poslanci nyní vyzvali Tiranu a Sarajevo, aby své reformy zrychlily a tím se v dohledné době začlenily do nového bezvízového režimu, který brzy začne platit pro Srby, Makedonce a Čerhohorce.
Přehled plenárního zasedání Přehled tiskových zpráv Záznam plenárního zasedání Fotoreportáž na stránkách Flickr
CS
1
PHOTO
20091109PHT64034.jpg
CS
2
LINK
/news/expert/default_cs.htm
CS
3
LINK
/activities/plenary/home.do?language=CS
CS
4
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/
CS
5
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=CS&id=163
CS
6
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?eventId=20091111-1500-PLENARY_SESSION&language=cs
CS
7
PHOTO
20091109PHT64024.jpg
CS
8
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20091111
CS
10
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=CS&id=42
CS
11
MULTIMEDIA
20091111MLT64288.wmv
CS
12
MULTIMEDIA
20091111MLT64300.asf
CS
13
PHOTO
20091111PHT64317.jpg
CS
14
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=CS&body=AFET
CS
15
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?language=CS&body=D-RU
CS
16
PHOTO
20090515PHT55919.jpg
CS
17
PHOTO
20091116PHT64553.jpg
CS
18
LINK
http://www.ombudsman.europa.eu/home/cs/default.htm
CS
19
LINK
/members/expert/groupAndCountry/view.do?group=2953&partNumber=3&language=CS&id=97007
CS
20
PHOTO
20091111PHT64319.jpg
CS
21
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/110889.pdf
CS
22
LINK
/news/expert/default_cs.htm
CS
23
LINK
http://www.se2009.eu/en
CS
24
LINK
http://en.cop15.dk/
CS
25
DIAPOPHOTO
20090515PHT55905.jpg
CS
26
DIAPOPHOTO
20090515PHT55927.jpg
CS
27
DIAPOPHOTO
20090515PHT55925.jpg
CS
28
DIAPOPHOTO
20090515PHT55929.jpg
CS
29
DIAPOPHOTO
20090515PHT55923.jpg
CS
30
DIAPOPHOTO
20090515PHT55907.jpg
CS
31
DIAPOPHOTO
20091116PHT64532.jpg
CS
32
DIAPOPHOTO
20091116PHT64535.jpg
CS
33
DIAPOPHOTO
20091116PHT64538.jpg
CS
35
LINK
/news/expert/default_cs.htm
CS
36
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player;jsessionid=9F026111E96BFC82DE4DC532261EA34A?session=last&currentSei=SEI1&language=en
CS
37
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157622783176312/show/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091030FCS63488 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106FCS63916 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
