A6-0296/2008
9.
7.
2008
ZPRÁVA
obsahující doporučení Komisi týkající se transparentnosti institucionálních investorů
(2007/2239(INI))
Výbor pro právní záležitosti
Zpravodaj:
Klaus-Heiner Lehne
(Podnět – článek 39 jednacího řádu)
Navrhovatelka (*):
Sharon Bowles , Hospodářský a měnový výbor
(*) Přidružené výbory – článek 47 jednacího řádu
PE 404.615v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ: PODROBNÁ DOPORUČENÍ K OBSAHU POŽADOVANÝCH NÁVRHŮ 10
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................13
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru .........................................14
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................19
(*) Přidružené výbory – článek 47 jednacího řádu
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
obsahujícího doporučení Komise týkající se transparentnosti institucionálních investorů
( 2007/2239(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na druhou směrnici Rady 77/91/EHS ze dne 31. ledna 1977 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl.
58 druhého pododstavce Smlouvy při zakládání akciových společností a při udržování a změně jejich základního kapitálu, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření
Úř. věst.
L 26, 31.1.1977, s. 1. ,
– s ohledem na čtvrtou směrnici Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978 o ročních účetních závěrkách některých forem společností
Úř. věst.
L 222, 14.8.1978, s. 11. ,
– s ohledem na sedmou směrnici Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983 o konsolidovaných účetních závěrkách
Úř. věst.
L 193, 18.7.1983, s. 1. ,
– s ohledem na směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí
Úř. věst.
L 372, 31.12.1986, s. 1. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu
Úř. věst.
L 178, 17.7.2000, s. 1. („směrnice o elektronickém obchodu“),
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí
Úř. věst.
L 283, 27.10.2001, s. 28. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/107/ES ze dne 21. ledna 2002, kterou se mění směrnice Rady 85/611/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) s ohledem na regulaci správcovských společností a zjednodušené prospekty
Úř. věst.
L 41, 13.2.2002, s. 20. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/108/ES ze dne 21. ledna 2002, kterou se mění směrnice Rady 85/611/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) s ohledem na investice SKIPCP
Úř. věst.
L 41, 13.2.2002, s. 35. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku
Úř. věst.
L 271, 9.10.2002, s. 16. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu)
Úř. věst.
L 96, 12.4.2003, s. 16. ,
– s ohledem na směrnici Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb
Úř. věst.
L 157, 26.6.2003, s. 38. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven
Úř. věst.
L 178, 17.7.2003, s. 16. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo při přijetí cenných papírů k obchodování
Úř. věst.
L 345, 31.12.2003, s. 64. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí
Úř. věst.
L 142, 30.4.2004, s. 12. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů
Úř. věst.
L 145, 30.4.2004, s. 1. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu
Úř. věst.
L 390, 31.12.2004, s. 38. („směrnice o transparentnosti“),
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/1/ES ze dne 9. března 2005, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES za účelem zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby
Úř. věst.
L 79, 24.3.2005, s. 9. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu
Úř. věst.
L 309, 25.11.2005, s. 15. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu
Úř. věst.
L 177, 30.6.2006, s. 1. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí
Úř. věst.
L 177, 30.6.2006, s. 201. ,
– s ohledem na směrnici Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice
Úř. věst.
L 241, 2.9.2006, s. 26. (prováděcí směrnice MiFID),
– s ohledem na směrnici Komise 2007/16/ES ze dne 19. března 2007, kterou se provádí směrnice Rady 85/611/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o vyjasnění některých definic
Úř. věst.
L 79, 20.3.2007, s. 11. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/36/ES ze dne 11. července 2007 o vykonávání některých práv akcionářů ve společnostech zapsaných k obchodování na burze
Úř. věst.
L 184, 14.7.2007, s. 17. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. září 2003 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o investičních službách a regulovaných trzích
Úř. věst.
C 77 E, 26.3.2004, s. 329. ,
– s ohledem na studii o zajišťovacích fondech s názvem Transparentnost a střet zájmů, kterou zadal Hospodářský a měnový výbor
IP/A/ECON/IC/2007-24. ,
– s ohledem na čl.
192 odst.
2 Smlouvy o založení ES,
– s ohledem na články 39 a 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru ( A6-0296/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že alternativní investiční nástroje, jako jsou např. zajišťovací fondy a soukromý kapitál, mohou správcům aktiv prokazatelně nabídnout nové výhody při diverzifikaci, mohou zvýšit tržní likviditu a perspektivu vysokých výnosů pro investory, přispět k postupu určování cen, diverzifikaci rizik a finanční integraci a zlepšit účinnost trhu,
B. vzhledem k tomu, že zajišťovací fondy a soukromý kapitál jsou rozdílné investiční nástroje, které se liší povahou investice a investiční strategie,
C. vzhledem k tomu, že zajišťovací a soukromé kapitálové fondy se sídlem v EU vyžadují regulační prostředí, které bude respektovat jejich inovační strategie s cílem umožnit jim zachovat si mezinárodní konkurenceschopnost a tlumit dopady případného nepříznivého vývoje na trhu, vzhledem k nebezpečí, že právní předpisy zaměřené na konkrétní produkty by mohly postrádat flexibilitu a brzdit inovaci,
D. vzhledem k tomu, že zajišťovací fondy a soukromý kapitál, jejichž správcovská společnost má sídlo v EU, musí být v souladu se stávajícími a budoucími právními předpisy Společenství; vzhledem k tomu, že subjekty, které nemají sídlo v EU, musí rovněž dodržovat tyto právní předpisy v rámci určité činnosti,
E. vzhledem k tomu, že onshore zajišťovací fondy, správci zajišťovacích fondů a soukromý kapitál podléhají platným právním předpisům zejména v oblasti zneužívání trhu a že se na ně regulace vztahuje nepřímo prostřednictvím smluvních stran a v případě prodeje souvisejících investic jako součásti regulovaných produktů,
F. vzhledem k tomu, že v některých členských státech podléhají zajišťovací fondy a soukromý kapitál vnitrostátním regulačním systémům, přičemž míra provedení stávajících směrnic EU v jednotlivých členských státech je různá; vzhledem k tomu, že odlišné vnitrostátní předpisy ohrožují jednotu právních předpisů v rámci vnitřního trhu, což může vést k omezení přeshraničního rozvoje tohoto druhu obchodování v Evropě,
G. vzhledem k tomu, že směrnice se zdají být vhodným právním nástrojem k řešení různých problémů, kterými je třeba se v souvislosti se zajišťovacími fondy a soukromým kapitálem zabývat; vzhledem k tomu, že jakékoli směrnici o transparentnosti zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu by měla předcházet analýza a posouzení dopadu, který na tyto investiční nástroje mají právní předpisy, jež v členských státech a v EU již platí; vzhledem k tomu, že tyto právní předpisy by měly sloužit jako východisko pro harmonizaci; vzhledem k tomu, že stávající regulační předpisy budou možná vyžadovat úpravy, které by však neměly představovat změny, jež by způsobily neodůvodnitelné rozdílnosti,
H. vzhledem k tomu, že jednou z priorit je nesporně zajištění transparentnosti a její analýza a určení případů, v nichž lze transparentnost zvýšit; vzhledem k tomu, že transparentnost má řadu podob, jako například transparentnost zajišťovacích fondů, případně soukromého kapitálu, vůči společnostem, jejichž akcie tyto fondy získají či vlastní, jakož i transparentnost vůči burzovním agentům, institucionálním investorům, jako např. penzijním fondům nebo bankám, drobným investorům, obchodním partnerům, regulátorům a úřadům; vzhledem k tomu, že největší problémy, pokud jde o transparentnost, existují ve vztahu mezi zajišťovacími fondy případně soukromým kapitálem na straně jedné a společnostmi, jejichž akcie tyto fondy získají nebo vlastní, na straně druhé,
I. vzhledem ke zkušenostem ze Spojených států amerických, kde konkurence využila právních předpisů o svobodě informací k tomu, aby získala o investicích fondů takové podrobnosti, jež jsou určeny pro investory, čímž ohrozila jak investory, tak fondy;
J. vzhledem k tomu, že nejednotné provádění směrnice o transparentnosti vedlo k nejednotné míře transparentnosti v EU a k vyšším nákladům pro investory,
K. vzhledem k tomu, že transparentnost je zásadní podmínkou pro důvěru investorů a pro porozumění komplexním finančním produktům, a že tak prospívá optimálnímu fungování a stabilitě finančních trhů; vzhledem k tomu, že transparentnost je pomůckou hloubkové kontroly, nikoli její náhradou,
L. vzhledem k tomu, že současnou krizi na trhu s nestandardními hypotékami nelze primárně spojovat pouze s jedním odvětvím a že bude dlouho trvat, než příčiny a důsledky této krize budou přesně zjištěny; vzhledem k tomu, že tato krize byla vedle mnoha dalších důvodů způsobena i:
– ratingovými agenturami, zejména střetem zájmů ratingových agentur a nesprávným chápáním významu ratingu;
– špatnými úvěrovými postupy na trhu s bydlením v USA;
– rychlou inovací komplexních strukturovaných produktů;
– modelem „originate-to-distribute“ a dlouhým řetězcem zprostředkovatelů;
– lačností investorů po stále vyšším obratu a krátkozrakými pobídkovými strukturami, pokud jde o odměňování;
– nedodržováním postupu hloubkové kontroly;
– sekuritizací a postupy ratingových agentur v souvislosti s komplexními strukturovanými produkty, které vedly k předražení těchto produktů vzhledem k podkladovým aktivům;
– střetem zájmů uvnitř amerických investičních bank a jejich nedostatečnou regulací,
M. vzhledem k tomu, že právní předpisy Společenství poskytují mechanismy, jako je např. postup projednávání ve výborech či Lamfalussyho postup, které umožňují flexibilně reagovat na změny v podnikatelském prostředí pomocí prováděcích opatření, a vzhledem k tomu, že díky delegovaným aktům – nástrojům Lisabonské smlouvy – se tento systém ještě zlepší,
N. vzhledem k tomu, že mnohé zajišťovací fondy a soukromé kapitálové iniciativy a organizace, jako je Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Mezinárodní měnový fond, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a průmyslové subjekty, včetně subjektů spojených se zajišťovacími fondy a soukromým kapitálem, již vytvořily zásady a kodexy osvědčených postupů, které mohou doplnit právní předpisy EU a sloužit jako jejich vzor; vzhledem k tomu, že společnosti a obchodní sdružení by měly být vyzývány nejen k tomu, aby plnily právní předpisy EU, ale také k tomu, aby přijaly tyto kodexy podle zásady „dodržuj nebo vysvětli“, přičemž podrobnosti o jejich dodržování či konkrétní vysvětlení by měly být zpřístupněny veřejnosti a řádně posouzeny,
O. vzhledem k tomu, že u některých mimoburzovních produktů (OTC) by bylo vhodné, aby byly obchodovány ve větší míře pomocí otevřenějších a transparentnějších obchodních systémů, s cílem zvýšit, kdykoli to bude možné, ocenění podle jednotlivých trhů (tzv. market-to-market valuation) a zajistit, že budou oznamovány případné změny vlastnictví; vzhledem k tomu, že ačkoli je obecnější clearingový systém OTC výhodný pro účely dohledu a posouzení rizik, mají-li být zajištěny rovné podmínky v celosvětovém měřítku, musí být jakýkoli nový systém zaveden na mezinárodní úrovni,
P. vzhledem k tomu, že sledování a účetní výkaznictví v celém odvětví musí sehrávat svou úlohu při reakci na obavy veřejnosti a při pochopení ekonomického dopadu soukromých kapitálových fondů a že soukromé a státní podniky již mají povinnost konzultovat se svými zaměstnanci záležitosti, které mohou ovlivnit jejich zájmy; vzhledem k tomu, že mezi komerčním zveřejněním obchodních údajů požadovaným od společností spravujících soukromé kapitálové portfolio a jejich zveřejněním požadovaným od jiných soukromých společností by neměla vznikat nerovnováha,
Q. vzhledem k tomu, že právní předpisy týkající se konkrétních produktů se nejeví jako vhodný druh regulace pro toto inovační odvětví,
R. vzhledem k tomu, že by bylo vhodné, kdyby bylo v Evropské unii vytvořeno a mezinárodně propagováno jednotné internetové kontaktní místo pro kodexy osvědčených postupů; vzhledem k tomu, že tyto internetové stránky by měly zahrnovat rejstřík účastníků trhu, kteří tyto kodexy dodržují, jimi zveřejněné obchodní údaje a vysvětlení, proč kodexy nedodržují; vzhledem k tomu, že důvody pro nedodržování kodexů mohou také sloužit jako zdroj informací;
S. vzhledem k tomu, že se upozorňuje na nutnost překonat překážky přeshraniční distribuce alternativních investic zavedením evropského režimu soukromého umisťování pro institucionální investory,
T. vzhledem k tomu, že u soukromého kapitálu by měly být náklady spojené s dodatečnými požadavky na účetní výkaznictví – zejména pokud jsou časté – odůvodněné a přiměřené jejich přínosnosti; vzhledem k tomu, že je ve všech ohledech třeba lepšího propojení mezi systémem odměňování a dlouhodobými výkony,
U. vzhledem k tomu, že je splněna podmínka vyžadující, aby se nepřipravoval žádný návrh ve smyslu čl.
39 odst.
2 jednacího řádu,
1. žádá Komisi, aby na základě článku 44, čl.
47 odst.
2 nebo článku 95 Smlouvy o ES (v závislosti na problematice) předložila Parlamentu legislativní návrh nebo návrhy týkající se transparentnosti zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu; žádá rovněž, aby tento návrh (tyto návrhy) byl(y) vypracován(y) s přihlédnutím k interinstitucionálním diskusím a na základě níže uvedených podrobných doporučení;
2. potvrzuje, že doporučení jsou v souladu se zásadou subsidiarity a základními právy občanů;
3. domnívá se, že požadované návrhy nemají žádné finanční důsledky;
4. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a doprovodná podrobná doporučení Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států.
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ: PODROBNÁ DOPORUČENÍ K OBSAHU POŽADOVANÝCH NÁVRHŮ
Evropský parlament žádá Komisi, aby navrhla směrnici nebo směrnice, které zaručí společnou normu transparentnosti a vyřeší níže uvedené problémy týkající se zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu.
Tato (tyto) směrnice by přitom měla(-y) členským státům poskytnout v případě nutnosti dostatečnou flexibilitu při provádění předpisů EU ve svých stávajících předpisech týkajících se práva společností.
Zároveň žádá Komisi, aby podněcovala k větší transparentnosti podporou a sledováním vývoje samoregulace, která již byla zavedena správci zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu a jejich protistranami, a aby vybízela členské státy k podpoře tohoto úsilí cestou dialogu a výměny osvědčených postupů.
Vzhledem k tomu, že nedochází k jednotnému zveřejňování státních investičních fondů, vítá Evropský parlament iniciativu Mezinárodního měnového fondu vytvořit pracovní skupinu, která by vypracovala mezinárodní kodex chování pro fondy státního majetku; věří, že takový kodex přispěje k demystifikaci činnosti těchto fondů; vyzývá Komisi, aby se tohoto procesu účastnila.
Zajišťovací fondy a soukromý kapitál
Evropský parlament žádá Komisi, aby předložila vhodné legislativní návrhy vycházející z přezkumu stávajícího acquis communautaire , který se týká různých typů investorů a protistran.
Dále Komisi žádá, aby v této souvislosti provedla posouzení dopadu a zapojila příslušná odvětví s cílem přezkoumat možnost rozlišení mezi zajišťovacími fondy, soukromým kapitálem a jinými investory a s cílem přijmout nebo stanovit pravidla, na jejichž základě by se jednoznačným způsobem zveřejňovaly a včas sdělovaly relevantní a věcné údaje, čímž by se zajistila vysoká úroveň rozhodovacích procesů a transparentní komunikace mezi investory a vedením firem, jakož i mezi investory a jinými protistranami.
Pokud již tyto návrhy existují, měly by být také náležitě provedeny.
Vybízí Komisi, aby prozkoumala způsoby, jak zvýšit viditelnost a rozpoznání rizik, která vypovídají o úvěrové nezpůsobilosti.
Pozornost by přitom měla být věnována tomu, zda stávající směrnice a budoucí směrnice a opatření zaměřená na větší transparentnost nejsou či nebudou oslabována nepřiměřenými prohlášeními o zřeknutí se odpovědnosti ve smlouvách.
Podle nových právních předpisů by měli být akcionáři povinni informovat emitenty o svém podílu na hlasovacích právech vyplývajícím z nabytí nebo pozbytí akcií v případě, že tento podíl dosáhne nebo přesáhne určitý práh nebo pod něj klesne, kdy první prahovou hodnotou by byla 3 %, čili nikoliv 5 %, jak je uvedeno ve směrnici 2004/109/ES.
Tyto nové předpisy by rovněž měly stanovit povinnost zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu – lze-li tyto kategorie investorů odlišit od jiných – zveřejnit a vysvětlit svou investiční politiku a s ní související rizika společnostem, jejichž akcie nabudou nebo vlastní, drobným a institucionálním investorům, burzovním agentům a orgánům dohledu.
Tyto návrhy by se měly zakládat na analýze stávajících právních předpisů Společenství, jejímž cílem by bylo stanovit, v jakém rozsahu lze stávající pravidla ohledně transparentnosti uplatňovat na specifickou situaci zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu.
V souvislosti s výše zmíněnými legislativními návrhy by Komise měla zejména:
– prozkoumat, zda by na alternativní investice mohly být uplatňovány smluvní podmínky zajišťující jasné zveřejnění a řízení rizik, přijetí opatření v případě, že budou překročeny prahové hodnoty, jasné vymezení období, během nichž nelze nenakládat s akciemi, a jednoznačná pravidla pro zrušení a ukončení smlouvy;
– prošetřit problematiku praní špinavých peněz v souvislosti se zajišťovacími fondy a soukromým kapitálem;
– prozkoumat možnosti harmonizace pravidel a doporučení pro zajišťovací fondy, případně soukromý kapitál, v souvislosti s registrací a identifikací akcionářů, jejichž podíl přesahuje určité procento, i v souvislosti se zveřejňováním jejich strategií a záměrů – přičemž je třeba mít na paměti, že je by se mělo zabránit nadměrnému přísunu informací;
– prozkoumat potřebu a praktickou možnost zavázat zprostředkovatele k tomu, aby umožnili původním akcionářům aktivně se účastnit hlasování na valných hromadách akcionářů, a ujistit se tak, že jejich pokyny týkající se hlasování jsou jejich zástupci dodržovány, a dále zajistit, že způsob hlasování určitých investorů bude zveřejněn;
– zřídit společně s daným odvětvím kodex osvědčených postupů pro obnovení rovnováhy v rámci stávající struktury řízení podniků s cílem posílit orientaci na dlouhodobý horizont a odradit od finančních a jiných pobídek týkajících se krátkodobého přebírání nadměrného rizika a od neodpovědného chování;
– stanovit pravidla, která zajistí plnou transparentnost systémů odměňování správců, včetně akciových opcí, prostřednictvím formálního souhlasu valné hromady akcionářů dané společnosti.
Specifická doporučení pro zajišťovací fondy
Evropský parlament žádá Komisi, aby stanovila pravidla, která by u zajišťovacích fondů zvýšila transparentnost způsobů hlasování.
Tato pravidla Společenství by se měla vztahovat na správce těchto fondů a mohla by rovněž zahrnovat celounijní systém identifikace akcionářů.
Pokud již tyto návrhy existují, měly by být také náležitě provedeny.
V souvislosti s výše zmíněným(i) legislativním(i) návrhem(-hy) by Komise měla zejména:
– analyzovat účinky půjček cenných papírů a hlasování na základě vypůjčených akcií, s ohledem na zásady lepší právní úpravy;
– prověřit, zda by se požadavky týkající se výkaznictví neměly vztahovat rovněž na dohody o spolupráci mezi několika akcionáři a na případy nepřímého nabytí hlasovacích práv prostřednictvím ujednání o opční koupi.
Specifická doporučení pro soukromý kapitál
Evropský parlament žádá Komisi, aby navrhla pravidla zakazující investorům „tunelovat“ společnosti spekulativním rozprodáváním jejich majetku (tzv. „asset stripping“), a využívat tak svou finanční moc způsobem, který nabytou společnost z dlouhodobého hlediska pouze znevýhodňuje, přičemž z hlediska její budoucnosti ani zájmů jejích zaměstnanců, věřitelů či obchodních partnerů nemá žádný pozitivní přínos.
Komise by měla dále vypracovat společná pravidla, která zajistí zachování kapitálu společností.
Evropský parlament také Komisi žádá, aby prověřila, zda členské státy učinily opatření proti spekulativními rozprodávání majetku společností.
V souvislosti s výše zmíněným(i) legislativním(i) návrhy(-em) by Komise měla prozkoumat způsoby, jak řešit problémy, které vznikají v situacích, kdy banky půjčí určitým subjektům, včetně soukromých kapitálových společností, velké finanční částky a následně odmítají jakoukoli odpovědnost za to, k jakému účelu jsou tyto půjčky využity, či za to, jakých zdrojů je využito k jejich splacení.
Při řešení těchto problémů by Komise měla mít na zřeteli, že výše zmíněné záležitosti jsou v konečném důsledku odpovědností dlužníka a že kapitálové požadavky pro srovnatelná rizika musí být napříč celým finančním systémem stejné.
Evropský parlament rovněž vyzývá Komisi, aby prověřila, zda není třeba přizpůsobit směrnici o převodu podniků
Směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů (Úř. věst.
L 82, 22.3.2001, s. 16). specifické situaci účelových odkupů akcií soukromými kapitálovými fondy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Zpráva z vlastního podnětu, kterou podává Evropský parlament o transparentností fondů, jež využívají alternativních investičních možností, otvírá na toto téma v Evropské unii legislativní diskusi.
Ačkoliv byly problémy související se zajišťovacími fondy a soukromým kapitálem projednávány na nejvyšší politické úrovni, např. na summitu G8 či v rámci zasedání Rady ECOFIN, Evropská komise se od počátku odmítala tímto souborem témat s případnými regulačními následky blíže zabývat.
Dne 25. února 2008 konal Výbor pro právní záležitosti Evropského parlamentu slyšení o transparentnosti činnosti institucionálních investorů.
Jeho výsledek lze stručně vyjádřit tak, že zainteresované kruhy pociťují výraznou potřebu jednat o zvýšení transparentnosti alternativních investičních nástrojů.
Užitek všeobecných pravidel rozpoznali dokonce i odpůrci legislativních opatření, kteří jej uznali za předpokladu, že by tato pravidla příliš restriktivně nezasahovala do svobody jednání finančních subjektů.
Výbor pro právní záležitosti se domnívá, že transparentnost, zejména pokud jde o vztah zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu vůči podnikům, jejichž akcionáři tyto fondy jsou, je možné k všeobecnému prospěchu zvýšit s využitím možností, které poskytuje právo společností, aniž by to mělo negativní dopad na dění na trhu či jeho vývoj.
Výbor bere na vědomí, že podniky a sdružení provedly studie etického podnikatelského jednání a že vytvořily nezávazné kodexy osvědčených postupů, které řeší velkou část stávajících problémů.
Za všechny zde lze jmenovat například zprávu, kterou vypracovala Hedge Fund Working Group
http://www.hfwg.co.uk ;
http://www.pellin.co.uk/HFWG/Final-Report.pdf , nebo kodex osvědčených postupů sdružení Private Equity and Venture Capital Association
http://www.evca.com .
Tyto dokumenty mohou posloužit jako velmi dobrý vzor zákonodárcům, ovšem v případech, kdy se společnost dopustí neetického jednání, nijak nenahrazují legislativní opatření.
Správně cílená legislativa může podpořit činnost těch zajišťovacích a soukromých kapitálových fondů, které již nyní pravidla etického podnikatelského jednání dobrovolně dodržují.
28.
5.
2008
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru
pro Výbor pro právní záležitosti
o transparentnosti institucionálních investorů
( 2007/2239(INI) )
Navrhovatelka (*):
Sharon Bowles
(*) Postup s přidruženými výbory – článek 47 jednacího řádu
NÁVRHY
Hospodářský a měnový výbor vyzývá Výbor pro právní záležitosti jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vítá zjištění, k nimž dospěly studie o zajišťovacích fondech, soukromém kapitálu a transparentnosti zadané Hospodářským a měnovým výborem Parlamentu;
2. uznává, že zlepšení transparentnosti, zejména na podporu většího pochopení a lepší rozpoznatelnosti rizik, například u složitých finančních produktů, hraje cennou úlohu, mimo jiné pro zajištění stability finančních trhů – s ohledem na současné otřesy na finančních trzích –, ale konstatuje, že transparentnost je pomůckou pro hloubkový audit, nikoli jeho náhradou;
3. připomíná, že nedostatečné provádění komplexní kontroly ze strany investorů nemůže být vyváženo pouze větší transparentností; zdůrazňuje, že transparentnost přispívá k lepšímu pochopení složitých finančních produktů;
4. uznává, že zajišťovací fondy a soukromý kapitál jsou rozdílné investiční nástroje, které se liší povahou investice a investiční strategie;
5. prohlašuje, že účelná transparentnost je pro všechny zúčastněné prvořadým nástrojem pro řízení rizik a zpřístupňuje účastníkům trhu potřebné informace, na jejichž základě se rozhodují; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí odstupňované úrovně transparentnosti; pro širokou veřejnost je důležitá otevřenost, pokud jde o cíle, investoři potřebují znát podrobnosti týkající se povahy, hodnocení a rizika investic a orgány dohledu pak potřebují mít úplné informace o postojích, strategiích, řízení rizik, kontrolách zneužívání trhu a dalších postupech dodržování shody při zachování přiměřené míry důvěrnosti; navrhuje, že je třeba předcházet negativním účinkům transparentnosti, například když se projeví „stádní chování“, v jehož důsledku získají konkurenti informace o investičních strategiích, a měly by být podporovány pozitivní účinky, například tím, že se předejde tomu, aby investoři uvěřili katastrofičtějším scénářům, než které odpovídají skutečnosti;
6. poukazuje na zkušenosti ze Spojených států amerických, kde konkurence využila právních předpisů o svobodě informací k získání takové úrovně podrobností o investicích fondů, která je určena pro investory, čímž ohrozila jak investory, tak fond;
7. domnívá se, že u některých mimoburzovních produktů (OTC) by bylo vhodné, aby byly obchodovány ve větší míře pomocí otevřenějších a transparentnějších obchodních systémů, aby se zvýšilo ocenění podle jednotlivých trhů, kdykoli je to možné, a byly oznámeny potenciální změny vlastnictví; domnívá se, že obecnější clearingový systém OTC je atraktivní pro účely dohledu a posouzení rizik, mají-li však být zajištěny rovné podmínky v celosvětovém měřítku, musí být jakýkoli nový systém zaveden na mezinárodní úrovni;
8. varuje před uplatňováním smluvních podmínek k zavedení omezení rizika, které by představovalo regulaci produktů a zasahovala by do finančních inovací a do volby investorů;
9. zdůrazňuje nutnost překonat roztříštěnost regulačního rámce, a tudíž i překážky pro přeshraniční distribuci alternativních investic vytvořením evropského režimu soukromých umístění;
10. zdůrazňuje, že sledování a podávání zpráv v celém odvětví musí mít svou úlohu při reakci na obavy veřejnosti a za účelem pochopení ekonomického dopadu soukromých kapitálových fondů a že existuje požadavek, aby soukromé a státní podniky konzultovaly se svými zaměstnanci záležitosti, které mohou ovlivnit jejich zájmy; zdůrazňuje, že mezi komerčním zveřejněním požadovaným od společností spravujících soukromé kapitálové portfolio a zveřejněním požadovaným od jiných soukromých společností by neměla vznikat nerovnováha;
11. připomíná, že pozornost veřejnosti upoutaly zajišťovací fondy a soukromý kapitál v souvislosti s několika významnými případy a činností dobře známých společností; uznává, že jak zajišťovací fondy, tak soukromé kapitálové fondy reagují na kritiku návrhy na samoregulaci, které zahrnují zásadu „dodržuj nebo vysvětli“; domnívá se, že je třeba, aby tyto předpisy (které existují jako samostatný doplněk k právním předpisům) byly co nejrychleji přijaty a celosvětově se rozšířily, ale měl by být poskytnut dostatek času na analýzu jejich účinků;
12. je přesvědčen, že osvědčené dobrovolné obecné pokyny jsou lepším základem pro řešení celé řady složitých otázek a okolností, a to alespoň do té doby, než budou vyzkoušeny v praxi; navrhuje, aby byla vytvořena souhrnná internetová stránka pro kodexy chování v Evropské unii a aby byla propagována na mezinárodní úrovni; navrhuje, aby tato internetová stránka obsahovala registr společností, které tyto kodexy chování dodržují, jejich zveřejnění a vysvětlení toho, proč případně kodexy nedodržují; podotýká, že důvody pro nedodržování kodexů mohou být také zdrojem poučení; je si vědom skutečnosti, že vhodné a účinné sledování kodexů chování zůstává otevřenou otázkou, kterou je třeba se zabývat;
13. uvědomuje si, že neexistuje jednotný způsob zveřejňování fondů státního majetku, a vítá iniciativu Mezinárodního měnového fondu vytvořit pracovní skupinu, která by vypracovala mezinárodní kodex chování pro fondy státního majetku; věří, že takový kodex chování přispěje k demystifikaci činnosti těchto fondů; vyzývá Komisi, aby se tohoto procesu účastnila;
14. uznává, že onshore zajišťovací fondy, manažeři zajišťovacích fondů a společnosti spravující soukromý kapitál podléhají platným právním předpisům zejména v oblasti zneužívání trhu a že se na ně regulace vztahuje nepřímo prostřednictvím smluvních stran a v případě prodeje souvisejících investic jako součásti regulovaných produktů; připomíná zejména, že banky, které financují zajišťovací fondy a soukromý kapitál, jsou podle práva Společenství samy regulovány, pokud jde mimo jiné o kapitálovou přiměřenost, konflikt zájmů a systémy a kontroly; připomíná také, že obchodní vztahy mezi bankami a zajišťovacími fondy a společnostmi spravujícími soukromý kapitál jim dávají značný vliv, aby mohly od svých klientů požadovat a přijímat takové množství informací, jaké považují za nezbytné pro plnění své úlohy;
15. všímá si, že spojení mezi zajišťovacími fondy a jejich protistranami se při nedávných otřesech na finančních trzích projevilo při nuceném snížení poměru dluhů k vlastnímu kapitálu; připomíná, že majetkové podíly podléhají obvyklým požadavkům na zveřejňování; uznává, že investiční manažeři mají svěřeneckou odpovědnost vůči investorům a měli by uplatňovat hlasovací práva v zájmu těchto investorů a po zvážení investičního mandátu investičního nástroje; připomíná, že instituce půjčující podíly by měly brát patřičný zřetel na to, zda a jak mohou být podíly využity, včetně jejich využití pro účely hlasování;
16. zastává názor, že součástí jakéhokoli šetření možnosti systému identifikace podílníka v celé EU by měla být pro další požadavky na zveřejňování analýza nákladů a výnosů s cílem předejít nadbytečnému množství informací;
17. v zájmu zajištění rovných podmínek pokládá za nepřijatelné rozlišovat mezi různými investory;
18. trvá na tom, že u soukromých kapitálových fondů musí být náklady spojené s dodatečnými požadavky na zveřejňování – zejména pokud jsou časté – odůvodněné a přiměřené jejich přínosnosti; ve všech ohledech se domnívá, že je zapotřebí lepšího propojení všech složek odměňování a dlouhodobých výkonů;
19. vítá návrh Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) ohledně oceňování portfolií zajišťovacích fondů a těší se na jeho rozsáhlé zavedení; konstatuje, že v současné době probíhá oceňování nelikvidních aktiv;
20. uznává, že ani zajišťovací fondy, ani soukromý kapitál není příčinou současných otřesů na finančních trzích; podporuje mezinárodní konsensus vyjádřený Komisí, členskými státy, Evropskou centrální bankou, Fórem finanční stability, organizací IOSCO a dalšími subjekty na tom, že bude ještě delší dobu trvat, než budou pochopeny všechny příčiny a dopady otřesů kolem rizikových hypoték, a že unáhlená legislativní reakce by byla chybou; konstatuje však, že došlo ke špatnému pochopení složitých produktů a ratingů a že by co nejdříve měla být vypracována opatření pro zajištění lepšího pochopení, transparentnosti procesů a notací pro různé typy rizik, jako je likvidita a složitost, stejně jako úvěrová bonita;
21. domnívá se, že vzhledem k novým produktům je důležitá inovace, která nesmí být nepřiměřeně brzděna; konstatuje, že zásady obezřetnosti, důsledného dohledu a investování a rozpoznatelnost rizik jsou důležitější než registrační systém;
22. konstatuje, že členské státy přijaly nebo mohou přijmout opatření proti spekulativnímu rozprodeji majetku, pokud jde o povinnosti ředitelů, a že nejsou žádné důkazy o tom, že by opatření Společenství bylo v tomto ohledu účinnější;
23. nepodporuje vytváření samostatných právních předpisů zaměřených na zajišťovací fondy a soukromý kapitál, ale domnívá se, že by Komise měla prozkoumat, jaké úpravy stávajících předpisů by bylo vhodné provést; domnívá se, že jakékoli změny musí být univerzální a neměly by vést k nespravedlivé diskriminaci; je důrazným zastáncem lepší regulace a domnívá se, že k harmonizaci by mělo docházet pouze tehdy, když existují důkazy o selhání trhu;
24. domnívá se, že je z hlediska podpory investic nepraktické a kontraproduktivní, aby se uměle rozlišovaly kategorie soukromých kapitálových investorů;
25. doporučuje, aby zajišťovací fondy, které usilují o investice drobných investorů, měly povinnost zavázat se k určitému odvětví a profilu rizika a aby se směly prodávat pouze prostřednictvím obchodníků, kteří mají zvláštní oprávnění, pokud jde o odbornou kvalifikaci, schopnost poskytovat poradenství a etickou bezúhonnost;
26 . konstatuje, že půjčky cenných papírů, jejichž jediným účelem je hlasovat na základě vypůjčených akcií nebo opcí je neblahou praxí, pokud neexistují postupy zveřejňování hlasovacích práv nabytých prostřednictvím vypůjčených akcií nebo opcí; naléhavě vyzývá Komisi, aby se znovu zabývala možností vypracovat doporučení, které by umožnilo těm, kteří půjčují akcie, výkon jejich hlasovacích práv, a to prostřednictvím odvolání nebo jiným způsobem; a zajistit, aby interinstitucionální investoři zveřejňovali svá pravidla výkonu hlasovacích práv.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
19.5.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
29
2
10
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, David Casa, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Hans-Peter Martin, John Purvis, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Dragoş Florin David, Harald Ettl, Alain Lipietz, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Poul Nyrup Rasmussen, Margaritis Schinas, Theodor Dumitru Stolojan
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
26.6.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
24
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Carlo Casini, Titus Corlăţean, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Neena Gill, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Diana Wallis, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Sharon Bowles, Vicente Miguel Garcés Ramón, Jean-Paul Gauzès, Eva Lichtenberger, József Szájer, Ieke van den Burg
