A7-0185/2011
4.
5.
2011
*
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku
(14142/2010 – C7‑0369/2010 – 2010/0820(NLE))
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
Zpravodaj:
Carlos Coelho
PE 456.684v03-00
Vysvětlivky
* Postup konzultace
*** Postup souhlasu
***I Řádný legislativní postup (první čtení)
***II Řádný legislativní postup (druhé čtení)
***III Řádný legislativní postup (třetí čtení)
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu.)
Pozměňovací návrhy k návrhu aktu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou .
Zvýraznění normální kurzivou je upozorněním pro technická oddělení a označuje části návrhu aktu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
V záhlaví každého pozměňovacího návrhu k existujícímu aktu, který má být návrhem aktu pozměněn, je na třetím řádku uveden existující akt a na čtvrtém řádku ustanovení existujícího aktu, kterého se pozměňovací návrh týká.
Převzaté části ustanovení existujícího aktu, které Parlament hodlá změnit, zatímco návrh aktu tento úsek nezměnil, jsou označeny tučně .
Případné vypuštění takovýchto úseků se označuje [...] .
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................7
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.....................................................12
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku
(14142/2010 – C7‑0369/2010 – 2010/0820(NLE) )
(Konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Rady (14142/2010),
– s ohledem na čl.
4 odst.
2 aktu o přistoupení z roku 2005, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C7-0369/2010 ),
– s ohledem na článek 55 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A7-0185/2011 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Rady;
2. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
3. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu svůj návrh rozhodnutí podstatně změnit;
4. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Pozměňovací návrh
1
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 4
Návrh Rady
Pozměňovací návrh
(4) Dne XXXXX 20XX [datum přijetí příslušných závěrů Rady] Rada dospěla k závěru, že Bulharsko a Rumunsko splnily podmínky ve všech uvedených oblastech.
(4) Dne XXXXX 20XX [datum přijetí příslušných závěrů Rady] Rada dospěla k závěru, že Bulharsko a Rumunsko splnily podmínky ve všech uvedených oblastech.
Každý dotčený členský stát by měl do šesti měsíců od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost písemně informovat Evropský parlament a Radu o opatřeních, která byla přijata na základě doporučení obsažených v hodnotících zprávách a uvedených ve zprávách o návazných opatřeních, jež dosud nebyla provedena.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Pozadí schengenské spolupráce
Schengenská spolupráce byla zahájena dne 14. června 1985 uzavřením Schengenské dohody, která umožnila zrušení systematických hraničních kontrol na vnitřních hranicích signatářských států a vytvoření společného prostoru s volným pohybem osob a jedné vnější hranice, a je založena na společných pravidlech pro kontrolu na vnějších hranicích, společné vízové politice, policejní a soudní spolupráci a schengenském informačním systému (SIS).
Počet členských států, jichž bylo původně pět (Belgie, Německo, Francie, Lucembursko a Nizozemsko), se postupně rozšiřoval.
V současné době zahrnuje schengenský prostor 25 členských států: země EU – Rakousko, Belgii, Dánsko, Francii, Finsko, Německo, Řecko, Itálii, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko, Španělsko, Švédsko, Českou republiku, Estonsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litvu, Maltu, Polsko, Slovensko, Slovinsko – a tři přidružené země, které členy EU nejsou, a sice Norsko, Island a Švýcarko (čtvrtou přidruženou zemí by se mělo stát Lichtenštejnsko – příslušný protokol by měl vstoupit v platnost dne 7. dubna 2011 a poté by měly proběhnout nezbytné hodnotící návštěvy).
Na Bulharsko, Rumunsko a Kypr se schengenské aquis zatím vztahuje pouze částečně, a proto jsou na hranicích s těmito třemi členskými státy stále prováděny kontroly.
V současné době je zaručen volný pohyb na území zahrnujícím 25 států se 400 miliony obyvatel, jehož vnější námořní hranice mají délku 42 673 km a vnější pozemní hranice 7 721 km.
Kritéria hodnocení pro účely schengenské spolupráce
Rumunsko a Bulharsko přijaly schengenské acquis svým přistoupením k EU v roce 2007.
Podle čl.
4 odst.
2 aktu o přistoupení je hodnocení, které má prověřit, zda nové členské státy splnily podmínky nezbytné pro uplatňování všech částí schengenského acquis (ochrana údajů, SIS, vzdušné hranice, pozemní hranice, námořní hranice, policejní spolupráce a víza), předpokladem pro to, aby Rada přijala rozhodnutí o zrušení kontrol na vnitřních hranicích s těmito členskými státy.
Hodnocení každého nového členského státu by mělo být zahájeno na žádost dotyčného členského státu (prohlášení o připravenosti).
Za průběh hodnocení zodpovídá pracovní skupina pro hodnocení Schengenu (SCH-EVAL); členským státům je nejprve předložen dotazník týkající se všech částí schengenského acquis a poté následují hodnotící návštěvy.
Expertní týmy by měly být vyslány do zařízení SIS, na centrály SIRENE, konzuláty, hranice atd. a vypracovat podrobné zprávy obsahující věcný popis, hodnocení a doporučení, která mohou vyžadovat přijetí dalších opatření a uskutečnění dalších návštěv.
V závěrečné zprávě by mělo být uvedeno, zda dotyčný nový členský stát splňuje po dokončení celého postupu hodnocení všechny podmínky pro praktické uplatňování schengenského acquis.
Rozhodnutí o přijetí dalšího člena by měla vydat Rada na základě jednomyslné dohody vlád všech států, které již členy schengenského prostoru jsou.
Závěry týkající se Bulharska
Bulharsko vydalo prohlášení o připravenosti dne 25. ledna 2008.
Hodnocení v oblasti ochrany údajů bylo kladné.
Příslušné rozhodnutí přijala Rada poté, co vydal Evropský parlament souhlasné stanovisko, a od 5. listopadu 2010 byl připojen a uveden do plného provozu systém SIS.
Návštěva za účelem hodnocení SIS potvrdila, že funkce SIS a SIRENE jsou prováděny řádně a v souladu s příslušným schengenským acquis.
Další pozornost vyžadovaly: zavedení třísměnného modelu pro centrálu SIRENE, důkladnější proškolení konečných uživatelů na používání latinky, minimalizace manuálních zásahů v centrále SIRENE.
Z převážné části byly dokončeny přípravy na uplatňování schengenského acquis v oblasti policejní spolupráce, pokud jde o institucionální a provozní struktury.
Byly finalizovány dohody se sousedními zeměmi (Rumunsko, Řecko, Srbsko) o přeshraniční policejní spolupráci v trestních věcech a s dalšími členskými státy se dohody připravují.
Hodnocení vydávání víz bylo převážně kladné a v některých ohledech příkladem žádoucí praxe.
S ohledem na výsledky některých návazných opatření bylo konstatováno, že Bulharsko je schopno schengenské acquis v patřičnou dobu uplatňovat.
Mezitím byla provedena vydaná doporučení.
Nicméně příslušní pracovníci by měli mít stále na zřeteli riziko nelegálního přistěhovalectví a dalších forem zneužívání víz, stejně jako skutečnost, že na ně může být, jakmile začnou vydávat víza pro schengenský prostor, vyvíjen tlak.
Vzdušné hranice: infrastruktura, jež slouží pro účely hraničních kontrol, odpovídá požadavkům Schengenského hraničního kodexu, přičemž zařízení pro první a druhou linii jsou převážně dostačující a moderní.
Přetrvávající nedostatky však byly zjištěny u zařízení, provádění hraničních kontrol a odborné přípravy, úplného fyzického oddělení cestujících na letišti v Burgasu a plnění povinnosti sdělovat údaje o cestujících, jazykových znalostí a uplatňování odpovědnosti přepravců, přičemž tyto nedostatky jsou v současné době odstraňovány.
Námořní hranice: systematická taktická analýza rizik, kontroly rybářských plavidel a hraniční kontroly výletních plavidel lze pokládat za žádoucí praxi.
Ze zjištěných skutečností vyplývá, že systém ostrahy hranic obecně splňuje požadavky Schengenského hraničního kodexu.
Návazné kontroly potvrdily, že byl dále propracován integrovaný systém pro kontrolu pobřeží a že zjištěné nedostatky (v oblasti hraničních kontrol, ostrahy hranic, vydávání víz, infrastruktury, personálu a jazykových znalostí) byly řešeny.
Pozemní hranice: profesionální úroveň spolupráce na hranicích jak z hlediska hraničních kontrol, tak z hlediska ostrahy hranic.
Kladně byla hodnocena i kapacita zařízení v první a druhé linii, ačkoli zajišťování potřebných zařízení a provádění odborné přípravy stále probíhá.
Byly zjištěny přetrvávající nedostatky v oblasti hraničních kontrol, ostrahy hranic, zejména pokud jde o zlepšení situačního uvědomování, spolupráce v rámci agentury, letecké ostrahy a zvoleného taktického přístupu.
Výsledky opakované návštěvy, která se uskutečnila v prosinci 2010, byly stále neuspokojivé, a proto byla ve dnech 21.–23. března 2011 provedena další kontrola pozemních hranic.
Výbor pro hodnocení dospěl k závěru, že Bulharsko učinilo významný pokrok a pokud jde o hraniční kontroly na vnější pozemní hranici, nyní splňuje požadavky schengenského acquis.
Výbor pro hodnocení však vyzývá Bulharsko, aby v zájmu dalšího vylepšení již prováděných opatření a v zájmu náležité přípravy na případný zvýšený migrační tlak po plnohodnotném přistoupení Bulharska vypracovalo zvláštní soubor doprovodných opatření.
Závěry týkající se Rumunska
Rumunsko vydalo prohlášení o připravenosti v roce 2007 a v roce 2008.
Hodnocení v oblasti ochrany údajů bylo kladné.
Příslušné rozhodnutí přijala Rada poté, co vydal Evropský parlament souhlasné stanovisko, a od 5. listopadu 2010 byl připojen a uveden do plného provozu systém SIS.
Návštěva za účelem hodnocení SIS potvrdila, že funkce SIS a SIRENE jsou prováděny řádně a v souladu s příslušným schengenským acquis.
Zařízení a instalace používané pro účely N.SIS a SIRENE byly shledány moderními.
Některé okolnosti však vyžadovaly další pozornost, a sice skutečnost, že nebyly k dispozici formuláře A a M pro účely zařazování záznamů podle článku 95 Schengenské úmluvy (evropský zatýkací rozkaz), nicméně bylo konstatováno, že rumunské orgány tento problém, jak se zdá, uspokojivě řeší.
V několika dalších věcech byla vydána doporučení a přijata návazná opatření (další odborná příprava, minimalizace manuálních zásahů, vylepšení mobilních terminálů PDA).
Byly ratifikovány dvoustranné dohody o policejní spolupráci s Maďarskem a Bulharskem.
Veškeré přípravy na uplatňování schengenského acquis v oblasti policejní spolupráce lze nyní, po provedení některých dodatečných opatření, považovat za dokončené.
Kontroly prováděné vízovým oddělením rumunského velvyslanectví v Kišiněvě a na rumunském generálním konzulátu v Istanbulu a přijatá dodatečná opatření potvrzují, že Rumunsko je nyní schopno plně uplatňovat schengenské acquis, neboť všechny body vyžadující pozornost či přezkum byly vyřešeny (účinnější hodnocení rizik, posílení bezpečnostních prvků objektů, zlepšení postupu předkládání a zpracování žádostí o vydání víz atd.) a v některých ohledech je lze považovat za příklad žádoucí praxe.
Vzdušné hranice: obecně lze říci, že správu hranic zajišťuje vhodně strukturovaný veřejný orgán, příslušníci pohraniční policie jsou odborně způsobilí a znalost požadavků Schengenského hraničního kodexu je uspokojivá.
Bylo nutné provést další kontrolu, na jejímž základě bylo konstatováno, že zjištěné nedostatky byly odstraněny (odpovědnost přepravců, dostupná infrastruktura pro oddělení cestujících ze zemí schengenského prostoru a z ostatních zemí, menší nedostatky u zařízení první a druhé linie).
Námořní hranice: spolupráce a komunikace je na dobré úrovni, stejně jako situační uvědomování a schopnost rychlé reakce; úroveň analýzy rizik je rovněž dobrá.
Zjištěné nedostatky týkající se odpovědnosti přepravců, provádění hraničních kontrol a zajišťování odborné přípravy byly odstraněny.
Pozemní hranice: dobrá úroveň hraničních kontrol, profesionální celkový taktický a operační přístup k ostraze hranic.
Dostupná infrastruktura a počet pracovníků přímo na místě byly shledány dostatečnými.
Zjištěné drobné nedostatky byly následně náležitě vyřešeny a vydaná doporučení byla v převážné většině provedena (provádění hraničních kontrol, dostupnost zařízení pro první a druhou linii, zvýšení počtu neohlášených kontrol jako nástroj pro potírání korupce).
Obě stanoviště hraniční kontroly, které vyžadovaly opakovanou návštěvu, jsou nyní plně funkční a jejich vybavení odpovídá příslušným doporučením; odstraněny byly i nedostatky u zařízení pro ostrahu hranic.
Z hodnotících zpráv vyplývá, že Rumunsko v podstatě prokázalo, že je dostatečně připraveno uspokojivě uplatňovat schengenské acquis, a to jak ustanovení netýkající se SIS, tak ustanovení o SIS.
Byly splněny všechny podmínky, aby Rada přijala rozhodnutí podle čl.
4 odst.
2 aktu o přistoupení z roku 2005, které umožní zrušení hraničních kontrol na vnitřních vzdušných, pozemních a námořních hranicích.
Přístup Evropského parlamentu k výsledkům hodnocení
Návrh rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku předložila Rada Parlamentu k vyjádření dopisem ze dne 12. listopadu 2010.
Podle konsolidované judikatury Soudního dvora o zásadě loajální spolupráce mezi orgány, kterou odráží čl.
13 odst.
2 Smlouvy o EU, by měly být Parlamentu předloženy veškeré informace, jež jsou nezbytné k tomu, aby mohl v této věci v plném rozsahu plnit svou úlohu.
V dopise ze dne 16. prosince 2010, který zaslal předseda Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (Juan Fernando López Aguilar) ministryni vnitra belgického předsednictví Rady (Annemii Turtelboomové), Parlament požádal o hodnotící zprávy pro Bulharsko a Rumunsko, případné zprávy o opakovaných návštěvách, doporučení vydaná každé z obou zemí a aktuální informace o provádění těchto doporučení příslušným členským státem.
Dne 25. ledna obdržel Parlament odpověď, v níž Rada uvedla, že požadované dokumenty mohou být zpřístupněny předsedovi, koordinátorům politických skupin a zpravodajům.
Přístup k dokumentům měl být umožněn v zabezpečené místnosti v prostorách Rady.
V souladu s bezpečnostními předpisy Rady na ochranu utajovaných informací EU zůstávají dané dokumenty v držení Rady a při veřejných jednáních by neměly být následně uváděny žádné přímé zmínky týkající se jejich obsahu.
Je nutné zdůraznit, že touto svou odpovědí Rada učinila velký krok zpět ke svému postoji z roku 2007, kdy měl Parlament vydat stanovisko k rozšíření schengenského prostoru o 9 zemí (Českou republiku, Estonsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litvu, Maltu, Polsko, Slovensko a Slovinsko), což je nepřijatelné.
Písemnou žádost o zrušení utajení těchto dokumentů a o jejich zpřístupnění všem poslancům zaslali Radě také velvyslanci Rumunska a Bulharska.
Výbor Coreper tuto žádost většinou hlasů svých členů schválil a dokumenty byly nakonec zaslány Parlamentu dne 15. února 2011, aby se s obsahem hodnocení, doporučeními a závěry mohli seznámit všichni poslanci.
Parlament se však rozhodl nakládat s těmito dokumenty vzhledem k citlivé povaze otázky bezpečnosti vnějších hranic v těchto dvou členských státech jako s „utajovanými“ dokumenty.
Dokumenty byly zpřístupněny poslancům v zabezpečené místnosti v souladu s pravidly Evropského parlamentu pro nakládání s důvěrnými dokumenty.
Aby však mohl Evropský parlament vydat k otázce, zda jsou tyto dvě země připraveny na vstup do schengenského prostoru, své stanovisko na základě zralé úvahy vycházející ze všech potřebných informací, je nezbytný plný přístup k hodnotícím zprávám expertů o postupu příprav v těchto dvou zemích.
Závěry zpravodaje
S ohledem na výsledky hodnocení a nezbytných opakovaných návštěv, jež provedly expertní týmy, dospěl zpravodaj k závěru, že ačkoli některé otázky jsou dosud nedořešené a budou vyžadovat pravidelné podávání zpráv a za určitý čas další opatření, nepředstavují překážku pro plnohodnotné členství těchto dvou států.
Závěry expertů již schválila Rada a obdržel Evropský parlament, s výjimkou poslední zprávy o návazných opatřeních, která byla vypracována na základě opakované kontroly pozemních hranic Bulharska a kterou je ještě nutno schválit a oficiálně zaslat Evropskému parlamentu (třebaže zpravodaj ji již „neformální cestou“ získal).
Zpravodaj a několik stínových zpravodajů měli rovněž možnost obě země navštívit (22.–25. března) a přesvědčit se přímo na místě o aktuálních podmínkách a stavu provádění nezbytných vylepšení.
Proto zpravodaj podporuje rozhodnutí otevřít hranice pro tyto členské státy.
V této chvíli Rumunsko i Bulharsko prokázaly, že jsou dostatečně připraveny na uspokojivé uplatňování všech ustanovení schengenského acquis.
Je však třeba mít na zřeteli, že oblast Bulharsko – Turecko – Řecko je jednou z nejcitlivějších oblastí vnějších hranic EU z hlediska nelegálního přistěhovalectví.
Proto je nutné, aby Bulharsko přijalo některá další opatření, především aby vypracovalo zvláštní plán činností, které bude provádět po vstupu do schengenského prostoru, a aby čelilo případnému výraznému nárůstu migračního tlaku ve vzájemné součinnosti s Řeckem a Tureckem.
Z výše uvedených důvodů zpravodaj předkládá pozměňovací návrh, který požaduje, aby dotčené členské státy v průběhu šesti měsíců od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost písemně informovaly Evropský parlament a Radu o provádění těchto dodatečných opatření a řešení zjištěných nedostatků.
Je nutné mít na paměti, že zrušení kontrol na vnitřních hranicích vyžaduje vysokou úroveň vzájemné důvěry, že příslušné členské státy provádějí účinné kontroly na vnějších hranicích, neboť bezpečnost schengenského prostoru závisí právě na tom, do jaké míry jsou kontroly prováděné jednotlivými členskými státy na vnějších hranicích důsledné a účinné.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
2.5.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
31
5
Členové přítomní při konečném hlasování
Jan Philipp Albrecht, Emine Bozkurt, Philip Claeys, Carlos Coelho, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Kinga Göncz, Nathalie Griesbeck, Anna Hedh, Sophia in ‘t Veld, Juan Fernando López Aguilar, Monica Luisa Macovei, Louis Michel, Claude Moraes, Jan Mulder, Georgios Papanikolaou, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Wim van de Camp, Daniël van der Stoep, Renate Weber, Tatjana Ždanoka
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Elena Oana Antonescu, Edit Bauer, Anna Maria Corazza Bildt, Ioan Enciu, Stanimir Ilchev, Iliana Malinova Iotova, Franziska Keller, Marian-Jean Marinescu, Mariya Nedelcheva, Jens Rohde, Cecilia Wikström
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Andrey Kovatchev, Traian Ungureanu, Pablo Zalba Bidegain
