Stalo se dnes : 22-06-2005
Redakce: David Zelinger Tel: 00.32.2.283.10.56
Sekretariát: Zuzana Slunéčková Tel: 00.32.2.284.62.33
Redakční uzávěrka : pondělí 22. června 2005 ve 19.40 hodin
K ó dy parlamentn í ch postup ů
Série A
Zprávy a doporučení
Série B
Usnesení a dotazy k ústnímu zodpovězení
Série C
Dokumenty ostatních institucí
*
Postup konzultace
**I
Postup spolupráce (1. čtení)
**II
Postup spolupráce (2. čtení)
***
Postup souhlasu
***I
Postup spolurozhodování (1. čtení)
***II
Postup spolurozhodování (2. čtení)
***III
Postup spolurozhodování (3. čtení)
Zkratky
- Politické skupiny (poslanecké kluby/frakce) viz na další stránce
BE
Belgie
IT
Itálie
PL
Polsko
CZ
Česká republika
CY
Kypr
PT
Portugalsko
DK
Dánsko
LV
Litva
SI
Slovinsko
DE
Německo
LT
Lotyšsko
SK
Slovensko
EE
Estonsko
LU
Lucembursko
FI
Finsko
EL
Řecko
HU
Maďarsko
SE
Švédsko
ES
Španělsko
MT
Malta
UK
Velká Británie
FR
Francie
NL
Nizozemí
IE
Irsko
AT
Rakousko
Sm ě nn é kurzy
1 euro = 30,69 Kč, stav k 22. červnu 2005 Politické skupiny Stav k 22.06.2005
PPE-ED
PSE
ALDE
Zelení/ ALE
GUE/ NGL
IND/ DEM
UEN
NI
celkem
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
16
31
11
6
3
3
7
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
15
12
2
7
4
9
5
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
1
2
2
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
27
19
12
5
1
10
4
78
celkem
266
201
89
42
41
36
27
29
731
poslanci, kteří odešli: DEL TURCO Ottaviano 01.05.2005; VILLIERS Theresa 10.05.2005; HUHNE Christopher 10.05.2005; BRESSO Mercedes 24.05.2005; HORTEFEUX Brice 01.06.2005 poslanci, kteří nastoupili: KAMALL Syed Salah 12.05.2005; BOWLES Sharon Margaret 12.05.2005; LAVARRA Vincenzo 24.05.2005; RIVERA Giovanni 25.05.2005
PPE-DE
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů (KDU-ČSL: Jan Březina, Zuzana Roithová; SNK-ED: Jana Hybášková, Jozef Zieleniec, Tomáš Zatloukal; ODS: Milan Cabrnoch, Petr Duchoň, Hynek Fajmon, Miroslav Ouzký, Ivo Strejček, Nina Škottová, Oldřich Vlasák, Jan Zahradil, Jaroslav Zvěřina)
PSE
Skupina sociálních demokratů v Evropském parlamentu (ČSSD: Richard Falbr, Libor Rouček)
ALDE/ADLE
Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu
GUE/NGL
Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice (KSČM: Věra Flasarová, Jaromír Kohlíček, Jiří Maštálka, Miroslav Ransdorf, Vladimír Remek, Daniel Strož)
Zelení/ALE
Skupina Zelených/Evropské svobodné aliance
UEN
Skupina Unie pro Evropu národů
IND/DEM
Skupina nezávislých/demokracie (Nezávislí: Vladimír Železný)
NI
Nezařazení poslanci (Nezávislí: Jana Bobošíková)
Sdělení
Zahájení zasedání a změny programu
Na úvod červnového plenárního zasedání Evropského parlamentu v Bruselu předseda EP Josep BORREL FONTELLES (PSE, ES) připomněl 65. výročí sovětské okupace Litvy, Lotyšska a Estonska : "Jejich občané na půl století přišli o základní lidská práva a trpěli terorem a deportacemi."
Vstup těchto pobaltských států do Evropské unie podle BORRELA FONTELLESE přispěl k dosažení cílů svobody a prosperity občanů.
"Musíme společně přispívat k evropské integraci a sdílet společné hodnoty", dodal předseda EP s tím, že dodržování lidských a menšinových práv vyžaduje neustálou bdělost.
Evropská rada
Zasedání Evropské rady
Zasedání Evropské rady (Brusel, 16.–17. června 2005)
Rozprava: 22.06.2005
Evropský parlament projednal sdělení předsednictví Evropské unie a Evropské komise k výsledkům summitu šéfů států a vlád Pětadvacítky 16.-17. června.
V plénu nejdříve vystoupili lucemburský premiér Jean-Claude JUNCKER , jehož země v tomto pololetí EU předsedá, a předseda EK José Manuel BARROSO .
Pozornost poslanců v rozpravě se soustředila na neúspěšná jednání o finančním rámci Unie po roce 2007 a budoucnost integrace po ústavních referendech ve Francii a v Nizozemsku.
Bilance lucemburského předsednictví
Půlroční aktivity lucemburského předsednictví
Rozprava: 22.06.2005
Lucemburský premiér Jean-Claude JUNCKER shrnul výsledky předsednictví ( http://www.eu2005.lu ).
Za úspěchy označil reformu Paktu stability a růstu, revizi Lisabonské strategie, vytyčení priorit rozvojové pomoci a zlepšení vztahů s USA včetně návštěvy prezidenta George W.
Bushe.
JUNCKER v této souvislosti poukázal na bruselskou konferenci o pomoci Iráku za společného předsednictví: "Jsem velmi rad, že Američané a Evropané nacházejí společnou řeč o Iráku."
K neúspěchu jednání Evropské rady o novém finančním rámci unijního rozpočtu na léta 2007-13 JUNCKER nejdříve ocitoval vlastní prohlášení z počátku roku: "Nedělám si žádné iluze.
Je možné, že členské státy neupustí od svých předsudků a národních požadavků.
Pokud nedosáhneme shody v červnu, nelze to považovat za neúspěch předsednictví - bude to neúspěch Evropy."
"Více se udělat nedalo" , dodal JUNCKER s tím, že úsilí o dohodu věnoval 65 hodin jednání.
Krize, do níž se Unie dostala, je podle něho velmi hluboká i proto, že se neomezuje na finanční aspekty.
Na summitu šéfů států a vlád EU 16. a 17. června 2005 se z jeho pohledu střetly dvě vize: Evropa jako zóna volného obchodu bez závazku ke vzájemné solidaritě a Evropa jako politická unie.
Z 20 států Pětadvacítky, které s návrhem souhlasily, JUNCKER vyzvedl postoj nových členských zemí EU: "To ony nesly tu evropskou ambici ."
Na své kolegy z bývalé Patnáctky apeloval: "Nemůžeme zklamat všechny nové členské země, které při jednáních vystupovaly skutečně skvěle a obdivuhodně."
Ve sporu o tzv. britský rabat podle JUNCKERA nikdo netrval na zrušení slevy pro příspěvek Británie do společného rozpočtu Unie.
Úleva Britům měla činit 5,5 miliard eur ročně, ale jen vůči starým členským státům; Británie by zato přispívala na politiku soudržnosti v nových zemích EU.
Lucembursko navíc v souladu s požadavky Londýna navrhovalo revizi "všech aspektů rozpočtu" do roku 2008.
"Není pravda, že jsem chtěli zabít britský šek.
Chtěli jsme zachovat evropskou solidaritu" , zdůraznil lucemburský premiér, avšak dodal: "Brzy uslyšíte jinou interpretaci."
JUNCKER navíc odmítl argumentaci britského ministerského předsedy Tonyho BLAIRA , který porovnává výdaje na zemědělství a výzkum: "Lidé říkají různé nesmysly.
Musíme srovnávat srovnatelné."
Zatímco první výdaje jsou výslovně společné (305 miliard eur), jdou peníze na výzkum (525 miliard eur) z unijního i z národních rozpočtů, vysvětlil lucemburský premiér.
JUNCKER podpořil i pokračování ratifikace Smlouvy o Ústavě pro Evropu, o níž budou Lucemburčané 10. července hlasovat v referendu.
"Není to otázka, ale odpověď na otázky mnohých občanů" , dodal s tím, že ji zatím ratifikovalo deset států a dva zamítly.
"Nepodařilo se mi zabránit tomu, aby se Evropa nedostala do krize" , uznal lucemburský premiér, který zároveň vyzval k upřímnosti: "Nechci být diplomatický, když je Evropa v krizi.
Nejsem druhořadý herec.
Nemám čas, abych hrál divadlo.
Pořád hrajeme nějakou roli, chceme být diplomatičtí, proto nám lidé nerozumí."
"Prodloužená puberta Evropské unie stále trvá (...)
Budoucí generace budou potřebovat politickou Evropu.
Potřebujeme solidaritu a sociální Evropu.
Staří Evropané, přesvědčení Evropané, pusťme se do toho!" , vyzval JUNCKER na závěr svého vystoupení, které poslanci odměnili dlouhotrvajícím potleskem ve stoje.
Předseda Evropské komise José Manuel BARROSO vyjádřil politování nad tím, že se EU po dvojím odmítnutí Smlovy o Ústavě pro Evropu nedohodla na novém dlouhodobém rozpočtu.
Zároveň ale vyzval k rozhodnosti: "Musíme se s těmito vážnými problémy vyrovnat a nabídnout řešení."
Komise má od Rady mandát na podporu "diskuse, dialogu a demokracie" , dodal BARROSO , který za životně důležité označil shodu o a v Evropě.
"Doufám, že nakonec dokážeme všem Evropanům zprostředkovat svou strategickou vizi Evropy."
Za nejvýraznější výsledky lucemburského předsednictví označil BARROSO revizi Lisabonské strategie, reformu Paktu stability a růstu a zlepšení zahraničních styků EU.
BARROSO vyzval k urychlené dohodě o novém dlouhodobém rozpočtu Unie: "Jinak Evropa riskuje paralýzu" , varoval.
"Problémy nejsou výsledkem rozšíření a požadavků nových členských států" , zdůraznil předseda EK a dodal: "Nemůžeme vykročit zpět.
Musíme se co nejdříve dopracovat k dohodě rozpočtu."
Na lídry Pětadvacítky BARROSO apeloval: "Všechny vyzývám, aby zvážili důsledky blokády, ubrali národní rétoriky a zapojili se do hledání skutečně evropského řešení."
"Nacházíme se v politické krizi, ale nesmíme podlehnout politickému aktivismu", varoval jménem svého klubu Hans-Gert POETTERING (PPE/DE, DE).
Unie se podle tohoto německého křesťanského demokrata trpí krizí důvěry občanů.
Ke sporu o směřování Evropy dodal: "Nechceme jen zónu volného obchodu.
Chceme silnou Evropskou unii."
K ratifikaci Smlouvy o Ústavě pro Evropu POETTERING vyjádřil naději, že na konci tohoto procesu se politickou skutečností stanou aspoň obě první části smluvy.
Martin SCHULZ (PSE, DE) jménem svého klubu ocenil otevřenost JUNCKEROVY bilance.
Neshodu o dlouhodobém rozpočtu Unie označil za "porážku Evropy, ale ne předsednictví" .
V krizi není podle SCHULZE jen Evropa, ale i lídři EU, jejichž neústupnost od partikulárních zájmů tento německý sociální demokrat ostře kritizoval.
Dohodu o dlouhodobém rozpočtu SCHULZ označil za klíč k úspěchu Lisabonské strategie.
"Příčinou neúspěchu nebylo vaše nedostatečné úsilí" , ocenil JUNCKERA jménem svého klubu i Graham R.
WATSON (ALDE, UK).
Tento britský liberál za původce krize Unie označil Británii a Francii, které nazval "dinosaury" a jimž vytkl: "Národní svrchovanost je luxusem, který platil v minulosti."
Novou hybnou silou Unie podle WATSONA nebude ani francouzský, ani britský motor.
Ohledně Smlouvy o Ústavě pro Evropě by se podle něho měly povzbudit další státy k její ratifikaci.
Monica FRASSONIOVÁ (Verts/ALE, IT) za svůj klub ocenila JUNCKERŮV smysl pro realitu, nicméně kritizovala některé kompromisní návrhy k dlouhodobému rozpočtu.
"Slabé kompromisy mezi stoupenci integrace a Evropy supermarketů nikomu nepomohou" , varovala tato italská politička strany Zelených, která apelovala na viditelné iniciativy k zajištění udržitelného růstu.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) jménem svého klubu připomněl analýzy dopadu odmítnutí Smlouvy o Ústavě pro Evropu ve Francii a v Nizozemsku.
"Lidé říkají Ano Evropě, ale Ne liberální ekonomice", konstatoval tento francouzský komunista.
Za hlavní viníky "evropského fiaska" označil šest států, které příspěvky do unijního rozpočtu chtěly omezit na jedno procento HDP.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) jménem své frakce kritizoval pokračování v ratifikaci Smlouvy o Ústavě pro Evropu, což označil za "útěk před realitou": "Ani vy nemůžete vdechnout mrtvole nový život."
Tento dánský euroskeptik vyzval ke svolání nového konventu s cílem vypracovat snadno srozumitelný text, o němž by se hlasovalo ve dvoudenním celoevropském referendu.
Guntars KRASTS (UEN, LV) jménem své frakce vytkl evropským politikům, že si často nárokují úspěchy Unie, národní selhání ale dávají za vinu "Bruselu" .
Dvě vize Evropy - politická unie a zóna volného obchodu - jsou podle tohoto lotyšského poslance rubem a lícem téže mince.
Z českých poslanců v rozpravě vystoupili Josef ZIELENIEC (PPE, CZ) a Libor ROUČEK (PSE, CZ).
Podle ZIELENIECE jsme svědky polarizace proto, že krize institucionální spustila krizi finanční: "Zdá se, že hrozí rozdělení Evropy mezi ty, co chtějí hlubší politickou integraci, současně spojenou s úsilím o sociálnější Evropu na jedné straně; a ty, co usilují o Evropu jednotného trhu a spojují s tím rozvolnění institucí na druhé straně."
Budoucnost EU podle tohoto poslance za SNK-ED není otázkou volby mezi těmito cestami: "Unie musí pokročit ve stabilizaci institucionálního rámce stejně jako musí reformovat svůj rozpočet a soustředit své finanční zdroje do oblastí, které nám umožní obstát v globálním prostředí."
Britské předsednictví má podle ZIELENIECE ve střední Evropě mnoho sympatií pro úsilí zreformovat finance a modernizovat hospodářství, "nesmí ho však spojovat s rozvolňováním institucí".
ROUČEK poděkoval lucemburskému předsednictví i JUNCKEROVI , kterého označil za velkého státníka a velký vzor pro nové členské státy.
Tento poslanec za ČSSD ocenil i návrh pokračovat v ratifikaci Smlouvy o Ústavě pro Evropu a vyjádřil naději, že ji Lucemburčané v referendu schválí.
Referendum o ústavní smlouvě by ROUČEK uvítal i v České republice.
Ohledně dalšího rozšíření Unie ROUČEK poukázal i na průběh summitu : "Nové členské země nejsou problémem (...)
Věřím, že stejně zodpovědně se po roce 2007 nebo 2008 budou chovat i Bulharsko a Rumunsko."
