Plenární zasedání ve Štrasburku 4.- 7. dubna 2011
Instituce
2011-04-01 - 12:09
EP Štrasburk Během dubnového plenárního zasedání se poslanci Evropského parlamentu setkají s Hermanem van Rompuy, Catherine Ashton a Billem Gatesem.
Budou jednat o jaderné energetice, imigraci, situaci v Libyi, Sýrii, Bahrajnu a Jemenu, pomoci České republice z Fondu solidarity a Globalizačního fondu, o rozpočtu, …
Jak nastavit zátěžové testy jaderných elektráren ?
Co s imigrační politikou EU?
Jak pomoci maličké Lampeduse se zvládnutím přílivu 15000 migrantů ?
Pochválí tentokrát poslanci Evropskou radu , nebo ji budou kritizovat za výsledky jejího summitu?
Jak chce Rada předejít finančním a hospodářským krizím v budoucnu?
Jak se postaví k japonské krizi, jaderným otázkám, ke konfliktu v Libyi?
Jak se poslancům líbí opatření Komise pro začleňování Romů do společnosti?
Jak daleko pokročily na své cestě do Evropské unie Island a Bývalá jugoslávská republika Makedonie ?
Podaří se vyřešit islandskou otázce lovu velryb a protekcionismu v rybolovu?
Kolik bude občany stát provoz Evropského parlamentu v roce 2012?
Uvolní Parlament 182,4 milionů euro z Fondu solidarity EU na pomoc po záplavách z roku 2010 v České republice, Slovensku, Polsku, Maďarsku, Chorvatsku a Rumunsku?
Částka z této pomoci určená České republice činí 5,1 mil. euro .
Dostane 634 českých bývalých zaměstnanců společnosti Unilever ČR dodatečnou podporu v nezaměstnanosti z Globalizačního fondu EU v hodnotě € 323 820?
O těchto a dalších otázkách budou poslanci Evropského parlamentu jednat a v některých případech i hlasovat během dubnového plenárního zasedání ve Štrasburku.
Chcete být u toho?
Sledujte náš přímý přenos.
Budete mít možnost vyslechnout si mj. předsedu Evropské rady Hermana van Rompuy , Vysokou představitelku pro zahraniční politiku Catherine Ashton , a šéfa Microsoftu Billa Gatese , kteří přijdou s poslanci projednat výše zmíněné otázky.
20110324FCS16438
Newsletter : Plenární zasedání EP 4.–7. dubna 2011 ve Štrasburku
EuroparlTV: Program plenárního zasedání
Jaderná energie v Evropě: zátěžové testy a bezpečnostní normy
Poslanci Evropského parlamentu, Rada a Komise budou ve středu diskutovat o zátěžových testech jaderných reaktorů a o kritériích potřebných k zajištění nejvyšších bezpečnostních standardů.
Na pořad jednání se pravděpodobně také dostanou otázky o budoucím energetickém mixu členských států EU a poučení, které je třeba vyvodit z jaderné havárie v Japonsku.
Krize na ostrově Lampedusa: existuje řešení pro přistěhovalce ze severní Afriky?
Potřebu silnější reakce EU na imigrační krizi na italském ostrově Lampedusa budou poslanci diskutovat s Evropskou komisí v pondělí.
Přibližně 15 000 migrantů se zatím z důvodu nepokojů v severoafrických zemích dostalo na ostrov Lampedusa.
K hlasování bude rovněž předloženo usnesení analyzující dlouhodobá možná řešení pro migranty prchající před konfliktem z této oblasti.
Zaostřeno na výsledky Evropské rady
V úterý ráno bude předseda Evropské rady Herman Van Rompuy diskutovat o výsledku posledního zasedání Evropské rady s poslanci Evropského parlamentu.
Dají se očekávat volání po potřebě právních předpisů EU, které by plně vyřešily krizi v eurozóně, namísto mezivládních závazků.
Stejně tak zřejmě zaznějí hlasy o nezbytnosti umístit růst a zaměstnanost do centra každého ekonomického modelu řízení.
Japonská krize, jaderné otázky a konflikt v Libyi se také pravděpodobně dostanou do centra pozornosti.
EP bude diskutovat o strategii EU pro začleňování Romů
V úterý 5. dubna v 16.00 hod. ve Štrasburku bude Evropský parlament projednávat opatření k lepší integraci romského obyvatelstva.
Rozprava bude probíhat krátce poté, co tato opatření přijala Evropská komise.
Hlavními prioritami Parlamentu je zavedení závazných norem EU pro zajištění lepšího přístupu k zaměstnání, ke vzdělání, k bydlení a ke zdravotní péči.
Situace v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu a potřeba radikálně přehodnotit vztahy se svými sousedy
Ve středu budou europoslanci debatovat s vysokou představitelkou C.
Ashton o stávajících nepokojích v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu.
O usnesení týkajícím se těchto zemí se bude hlasovat ve čtvrtek, společně s dvěma dalšími usneseními, ve kterých europoslanci vyzývají k obsáhlé revizi evropské politiky sousedství (ENP).
Poslanci budou hlasovat o aspiracích Islandu a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie na členství v EU
Parlament ve středu posoudí pokrok dosažený v těchto dvou zemích na jejich cestě k přistoupení k EU.
Poslanci vyzývají k zahájení přístupových jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie a vítají vyhlídku Islandu na přistoupení - pokud bude nalezeno řešení v otázce lovu velryb a protekcionismu v rybolovu.
Hlasování o dvou usneseních je naplánováno na čtvrtek.
Rozpočet Parlamentu na rok 2012 v reálných hodnotách klesne
Rozpočet Parlamentu na rok 2012 by se měl zvýšit méně než je míra inflace.
Poslanci budou ve středu hlasovat o návrhu rozpočtu EP v celkové výši 1,725 miliardy Euro.
Ačkoli se jedná o nárůst o 2,3%, je to pod mírou inflace EU-27, která činí 2,8%.
Parlament pravděpodobně bude souhlasit s podporou obětem povodní ve střední a východní Evropě
Parlament se chystá příští středu uvolnit 182,4 milionů euro z Fondu solidarity EU na pomoc po záplavách z roku 2010 v České republice, Slovensku, Polsku, Maďarsku, Chorvatsku a Rumunsku.
Částka z této pomoci určená České republice činí 5,1 mil. euro.
Financování bylo schváleno 31. března Rozpočtovým výborem přes výhrady poslanců k metodám financování, které zvolila Rada.
Přímé náklady těchto povodní se odhadují na 5,5 mld. euro.
Globalizační fond EU: pomoc pro pracovníky v České republice a v Polsku
834 pracovníkům v České republice a Polsku, kteří byli propuštěni v důsledku uzavření svých podniků, se dostane dodatečné podpory v nezaměstnanosti, pokud poslanci schválí finanční prostředky.
V případě České republiky se to týká 634 bývalých zaměstnanců společnosti Unilever ČR a znamená podporu v hodnotě € 323 820.
V Polsku získá 200 bývalých pracovníků v odvětví strojírenské výroby podporu v hodnotě € 453 570.
Přečtěte si celý Newsletter i s detaily Návrh pořadu jednání Přímý přenos jednání
Marietta Giannakou : Od nevládních organizací k opravdovým evropským stranám
Mariette Giannakou EP zprávu projedná v úterý 5. dubna, hlasovat o ní bude o den později.
Návrhy mají podporu většiny politických skupin.
V současné době má na financování Evropským parlamentem nárok 10 evropských politických stran.
Evropský parlament navrhuje rámec, který by reguloval fungování a financování politických stran na evropské úrovni, a povzbudil tak vytváření systému nadnárodních politických stran.
Podle řecké poslankyně Marietty Giannakou (ELS) je posun směrem k opravdovým politickým stranám na úrovni EU možný pouze prostřednictvím jejich společného právního a fiskálního statutu.
Poslanci požadují vyšší flexibilitu a transparentnost ve financování, a zároveň tresty za porušování pravidel.
Dále chtějí vyšší strop pro dotace a právo eurostran účastnit se kampaní při referendech o záležitostech spojených s EU.
Jaká opatření, která by umožnila posun k opravdu nadnárodním “eurostranám”, soutěžícím v pan-evroských vobách, navrhujete?
Žádáme Komisi, aby vytvořila specifický status evropské strany.
Evropská unie má právní subjektivitu, teď musíme dosáhnout stejného cíle i pro politické strany na evropské úrovni.
V této chvíli jsou to pouhé mezinárodní nevládní organizace, registrované většinou v Belgii.
To je nepřijatelné.
Musíme rozlišovat mezi vytvořením a uznáním evropské politické strany a jejím nárokem na financování.
Status evropské strany stanoví pravidla pro uznávání stran na úrovni EU.
Aby ale mohly získat financování, budou muset mít alespoň jednoho poslance Evropského parlamentu.
Ano, můžeme mít v budoucnosti nadnárodní kandidátní listiny, ale o zprávě o volební reformě (zpráva Andrewa Duffa, pozn. red.) se ještě nehlasovalo a politické skupiny mohou mít na tento bod rozdílné názory.
Nemůže rostoucí vliv eurostran znamenat spíše oslabení než posílení demokracie, když by se centrum rozhodování posunulo do Bruselu?
Status evropských stran bude zahrnovat všechna pravidla pro demokratické rozhodování uvnitř stran.
Navíc, členy evropských stran nemusí být jen národní politické strany, účast nemají zakázánu ani jednotlivci.
Eurostrany se budou smět účastnit pouze kampaní k těm referendům, která budou přímo souviset s evropskými záležitostmi, jako jsou třeba změny ve Smlouvách.
A co nebezpečí, že najednou vzniknou stovky eurostran?
Můžeme mít stovky nově založených stran, ale k financování budou mít přístup pouze ty, které mají mezi sebou aspoň jednoho poslance Evropského parlamentu.
Kromě toho musí mít poslance v národních nebo regionálních parlamentech alespoň v sedmi zemích (¼ členských zemí EU), což také není jednoduché.
Splnit všechny tyto podmínky není hračka.
Nyní má na financování z Evropského parlamentu nárok 10 stran.
Nemyslím, že přibude mnoho dalších.
Jak se můžeme pojistit, že peníze občanů - ve formě dotací - nebudou jen tak vyhozeny a budou použity transparentně?
Dotace budou i nadále přidělovány Evropským parlamentem.
Máme pravidla pro kontrolu Účetním dvorem a dalšími institucemi.
Věřím, že když kontrolní orgány udělají svou práci pořádně, nezbude pro korupci žádný prostor.
Tisková zpráva (anglicky) Zpráva o statutu a financování politických stran na evropské úrovni Európska politika si vyžaduje európske politické strany, zhodli sa politici a experti (slovensky) Poslanec Andrew Duff o volební reformě Otázky a odpovědi o občanské iniciativě
Evropská politika sousedství: "EU nesmí být jen pouhým plátcem, musí být i aktivním hráčem"
Maročtí demonstranti požadují politické reformy a novou ústavu ©AFP/BELGA Zástupce Komise přednese své prohlášení a s poslanci bude diskutovat ve středu 6. dubna, od 21.00.
O svém usnesení bude Evropský parlament hlasovat ve čtvrtek 7. dubna.
V roce 2004 EU spustila Evropskou politiku sousedství, která měla posílit prosperitu, stabilitu a bezpečnost na vnějších hranicích EU.
Vzhledem k nedávným revoltám v Tunisku a Egyptě, velkým protestům v Sýrii, Jemenu, Bahrajnu a ke konfliktu v Libyi je jasné, že Evropská politika sousedství, a hlavně její jižní rozměr, potřebuje revizi.
Jaká by měla být role EU v této oblasti?
Jak by mohla EU pomoci právě vznikajícím demokraciím?
To jsou otázky, o kterých bude Parlament ve středu jednat s Komisí.
Evropská politika sousedství vytváří rámec pro vztahy EU se sousedícími zeměmi.
EU chce založit vztahy se svými sousedy na demokracii, právním státě, lidských právech, řádné správě věcí veřejných, tržním hospodářství a udržitelném rozvoji.
Evropská politika sousedství má dva geografické rozměry - jižní a východní.
"Jejich podstata je úplně rozdílná", říká zpravodaj, portugalský lidovecký poslanec Mário David .
"Našimi sousedy na východní hranici jsou evropské země, které se v budoucnu mohou stát členy EU.
S nově vznikajícími demokraciemi na naší jižní hranici bych rád založil středomořský ekonomický prostor.“
Trpké doznání
Poslanci Evropského parlamentu připomínají z pohledu nynějších událostí v jižním Středomoří, zejména v Tunisku a Egyptě, selhání evropské politiky sousedství při podpoře a ochraně lidských práv ve třetích zemích.
EU se “ve jménu stability” dostatečně nezaměřila na prosazování základních práv, podporovala například i nedemokratické režimy, vysvětluje Mário David, a dodává: “Byli jsem za to právem kritizováni!”
Přehodnocení Evropské politiky sousedství by mělo “ přinést poučení z minulých i současných událostí” a “napravit nedostatky a chybné volby”, ke kterým došlo v minulosti.
Poslanci požadují, aby se Evropská unie aktivně podílela na řešení konfliktů a budování důvěry v tomto regionu; aby nebyla pouhým plátcem, ale také aktivním hráčem, zejména pokud jde o ústřední mírový proces na Středním východě a konflikt v Západní Sahaře.
Mário David požaduje “vykonání institucionálních změn v zahraniční a bezpečnostní politice.
“Po několika po sobě jdoucích neúspěších Kvarteta ( tzv. blízkovýchodní kvarteto tvoří diplomati EU, USA, Ruska a OSN, pozn. red .) by se EU společně s Ligou arabských zemí měla ujmout vedení v řešení hlavních konfliktů na Středním východě ", navrhuje například David.
Imigrační politika ruku v ruce s lidskými právy
Země na jižní hranici EU jsou pro nás důležité i z hlediska imigrantů, hlavně těch přicházejících z Afriky.
Ve svém usnesení poslanci uznávají "důležitou roli, kterou mohou hrát některé země Evropské politiky sousedství v řízení migračních toků".
Nechtějí však udělat stejnou chybu, jako v případě Khaddáfího - tj. tolerovat nedemokratický režim a porušování lidských práv jen proto, abych zajistili bezpečnost na svých hranicích.
Poslanci "zdůrazňují, že spolupráce na řízení migračních toků musí být plně v souladu s hodnotami EU a mezinárodními právními závazky".
Mário David má jasno v tom, že v budoucnu by zájmy neměly převážit nad hodnotami, ale "Evropská unie nemůže být cílem tisíců a tisíců ekonomických imigrantů z jiných kontinentů".
Nová situace = nová příležitost pro Středomořskou unii?
EU založila Středomořskou unii v roce 2008.
Cílem bylo dále institucionalizovat spolupráci mezi Evropskou unií a jejími jižními sousedy, a také spolupráci mezi těmito zeměmi navzájem.
Tento proces se ale zadrhl.
Evropský summit plánovaný na loňský listopad byl kvůli problémům mírového procesu na Středním východě odložen na neurčito.
Poslanci odsuzují "tento negativní vzkaz obyvatelům regionu a jeho institucím", požadují pro tuto iniciativu více financí a věří, že Středomořská unie by mohla hrát v novém geopolitickém kontextu v regionu silnou roli.
Co se týče budoucnosti Středomořské unie je Mário David optimistický: "Nedávné události prokázaly, že Středomořská unie je důležitá.
Mám ale obavy, že některé země plně nepochopily výhody tohoto systému.
Ale ony ho pochopí, a brzy."
Evropská politika sousedství:
jižní rozměr: Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libye, Maroko, palestinská samospráva, Sýrie
a Tunisko
východní rozměr: Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko, Ukrajina
Poslanci navrhují navýšení finančních prostředků pro Evropskou politiku sousedství.
Chtějí se zaměřit na spolupráci s občanskými organizacemi.
Chtějí vytvořit euro-středomořskou složku civilní ochrany, která by reagovala na přírodní katastrofy a "posílila by solidaritu mezi euro-středomořským lidem"
Návrh usnesení o jižním rozměru evropské politiky sousedství Návrh usnesení o východním rozměru evropské politiky sousedství Sdělení Komise: Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním středomořím (anglicky) Jednání v plénu o situaci v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu
Jörg Leichtfried: "Požaduji více kontroly a transparentnosti při vývozu zboží dvojího užití"
Jorg Leichtfried Projednávání na plénu proběhne v pondělí 4. dubna.
Hlasovat se bude den poté.
Chemické látky, technické komponenty, štěpný materiál, software - to všechno je zboží, které lze použít jak pro civilní, tak i pro vojenské účely.
Takové zboží spadá pod vývozní kontrolu členských zemí a EU.
Hlavním úkolem je zabránit šíření zbraní hromadného ničení.
Zpravodaj pro zboží dvojího užití, rakouský sociálnědemokratický poslanec Jörg Leichtfried, požaduje přísnější parlamentní kontrolu a více transparentnosti v exportu.
Co je to zboží dvojího užití a jak kontroluje EU jeho vývoz?
Zboží dvojího užití je zboží, které lze používat jak pro civilní, tak i pro vojenské účely.
Například chemické látky, části technických konstrukcí, ale může sem patřit také software a technologie.
EU si je vědoma, že při exportu tohoto zboží musí být velmi opatrná.
Zavedli jsme několik kontrolních mechanismů a informačních povinností.
I přesto však požaduji více bezpečnosti.
Podal jsem několik pozměňovacích návrhů, které zahrnují přísnější kontroly a více transparentnosti.
Země EU prodávaly zbraně a zboží, které lze využít při mučení, do zemí jako Libye.
Údajně prodávaly dokonce jaderný materiál do Íránu.
Neměli bychom mít přísnější kontrolu vývozu takto citlivých materiálů?
Tohle je opravdový problém, bohužel je ale často obtížné předpovědět, jak bude nakonec vyvezené zboží použito.
Pomocí různých pozměňovacích návrhů se pokusíme situaci v této citlivé oblasti zlepšit.
Exportéři tohoto zboží budou mít povinnost kontrolovat opravdový důvod pro nákup tohoto zboží.
Chcete, aby režim EU pro zboží dvojího použití byl demokratičtější a transparentnější - jaké jsou nedostatky současného systému?
Myslím, že současný systém příliš zvýhodňuje průmysl na úkor bezpečnosti občanů.
Jakou roli v této záležitosti hraje Evropský parlament?
Od té doby, co vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, role Evropského parlamentu vzrostla.
Máme větší slovo v zahraničním obchodě a s ním spojené legislativě.
Například u vývozu zboží dvojího užití můžeme požadovat větší transparentnost.
Co je to zboží dvojího užití?
Zboží a technologie (včetně softwaru), které mohou být použity pro civilní i vojenské účely.
Nařízení EU z roku 2009 ustavilo režim pro kontrolu exportu, přenosu, zprostředkování a převozu zboží dvojího užití.
Pro vývoz zboží dvojího užití z členské země EU do nečlenské je zapotřebí povolení k vývozu a celní registrace.
Vývozní kontroly se mohou týkat více než 10% všech vývozů EU.
Zpráva k návrhu nařízení o režimu pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití Jörg Leichtfried: profil poslance Evropského parlamentu Evropská komise: Zboží dvojího užití Vývoz vojenského materiálu: Mezi členskými státy je zapotřebí zlepšit koordinaci
Zahájení zasedání: výročí polské letecké havárie, Pobřeží slonoviny
Zahájení plenárního zasedání V úvodu tohoto plenárního zasedání ve Štrasburku předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek poukázal na výročí černobylské jaderné katastrofy a výročí loňské havárie polského letadla ve Smolensku, při které zemřelo mnoho polských vrcholných představitelů.
Také vyzval k zastavení pokračujícího násilí v Pobřeží slonoviny a upozornil na případ Troye Davise, který je v cele smrti v USA.
Nakonec podal zprávu o krocích parlamentu v souvislosi s obvniněními tisku o korupci poslanců.
Dne 26. dubna uplyne 25 let od katastrofy v Černobylu, připomněl Buzek.
"Musíme vzdát hold těm, kteří ztratili své životy, nebo kteří se stále potýk ají s následky katastrofy", řekl.
Před rokem zemřelo 96 lidí při zřícení letadla v Smolensk u , včetně polského prezidenta a 18 polských poslanců, p ř ipomněl Buzek a dodal: " Znal jsem polovin u cestujících na palubě". "
Z atím není jasné, co se stalo," řekl, ale "naše myšlenky jsou s těmi, kteří jsou stále v e smutku".
Pokud jde o případ vězně v cel e smrti Davise, který se v hledáčku kampan í v USA proti trestu smrti, prezident řekl jménem Evropského parlamentu : "Apeluji na stát Georgia, aby zmírnil jeho trest smrti na doživotí ".
V souvislosti s násilím v Pobřeží slonoviny Buzek trval na tom, že Laurent Gbagbo musí předat moc, ale vyzval obě strany, aby se vyhýba ly násilí.
Prezident pak dostál svého slibu informovat Parlament o opatření ch přijímaných v důsledku obvinění z korupce proti některým poslanc ům .
V návaznosti na poslední zasedání Konference předsedů minulý čtvrtek (předseda Parlamentu a předsedové politick ách skupin), mohl prohlásit , že Parlament " učiní rozhodné akce" v souvislosti s kodex em chování pro zájmové skupiny a lobbisty, stejně jako pro poslanc e .
Předsednictvo EP (nejvyšší orgán parlamentu odpovědný za administrativní záležitosti ) tento večer rozhodne o dalších krocích.
Na závěr Buzek informoval sněmovnu , že po odstoupení z funkce poslance byl Ernst Strasser (EPP, AT) nahrazen Hubert em Pirker em a Hella Ranner (také EPP, AT) byl a nahrazen a Heinz em K.
Becker em .
Trevor Colman (UK), dříve ze skupiny EFD, se přesunul mezi n ezařazen é poslanc e .
Změny v programu schůze: diskuse o čínském disidentovi Ai Weiwei
Sněmovna hlasoval a pro následující změny v pořadu jednání :
Ve s třed u ráno po diskusi s Komisí o zadávání veřejných zakázek nově bude následovat i hlasováním o usnesení, i když se toto hlasování bude konat až na květnovém plenárním zasedání.
Naléhav á rozprav a o situaci v Pobřeží slonoviny naplánován á na čtvrtek odpoledne se bude konat ve středu večer.
Na je jím míst ě ve čtvrtek bude naléhav á rozprav a o čínsk ém disident ovi Ai Weiwei.
Poslanci a Komise navrhují opatření k posílení jednotného trhu
Hlasování proběhne ve středu©Getty Jednotný trh EU zajišťuje čtyři hlavní svobody: volný pohyb zboží, kapitálu, služeb a lidí.
Mnoho občanů a podniků však výhod jednotného trhu nevyužívá, i když by jich mohlo být tolik.
Některá pravidla mohou být příliš komplikovaná, než aby byla využitelná, někde naopak pravidla chybí.
Co se dá zlepšit?
Jak plně využít výhod jednotného trhu?
Evropský parlament bude tento týden projednávat hned 3 zprávy Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitele: "Správa a partnerství na jednotném trhu" , " Jednotný trh pro Evropany", a "Jednotný trh pro podniky a růst".
Tyto tři zprávy jsou první odpovědí Výboru na sdělení Evropské komise z října 2010, které obsahovalo dalekosáhlé návrhy - dalo by se říct seznam přání - k posílení a rozvoji jednotného trhu.
Posílení správy jednotného trhu
Jednou z překážek k dobudování jednotného trhu je nedostatečné odhodlání členských zemí dodržovat pravidla jednotného trhu.
Zpráva o správě a partnerství na jednotném trhu, jejíž autorkou je lotyšská poslankyně Sandra Kalniete (ELS), zahrnuje sadu opatření k posílení správy, jako jsou silnější politické vedení, lepší uplatňování a prosazování pravidel jednotného trhu, tvrdší opatření při nesplnění povinností, zjednodušení regulačního rámce a posílení mechanismu neformálního řešení sporů.
Zpráva vyzývá k rozvoji administrativní spolupráce a k vytvoření mechanismů řešení sporů mezi členskými státy.
Podniky a růst
Ve Zprávě o jednotném trhu pro podniky a růst zase její autor rumunský poslanec Cristian Buşoi (ALDE) identifikuje hlavní oblasti, které vyžadují rozvoj a vylepšení.
Patří mezi ně potřeba průmyslové politiky a nové politiky regionálního rozvoje, jednotný elektronický trh, jednotný energetický trh a důsledné uplatňování směrnice o službách.
Jako prioritní oblasti pak zpravodaj určil vytvoření patentu EU, financování inovací prostřednictvím evropských projektových dluhopisů, zvýšení zapojení malých a středních podniků do jednotného trhu a racionalizaci postupů pro zadávání veřejných zakázek.
Občané jako středobod jednotného trhu
Jednotný trh, to jsou hlavně lidé, kteří se ho tvoří.
"Pokud máme znovu získat plnou důvěru občanů, spotřebitelů, uživatelů veřejných služeb a podniků v jednotný trh, musejí se snahy o dokončení jednotného trhu zaměřit na otázky, které je trápí, a přinést jim hmatatelné výhody", říká ve své Zprávě o jednotném trhu pro Evropany její autor, portugalský poslanec António Fernando Correia De Campos (S&D).
Zpráva požaduje ochranu sociálního blahobytu a práv pracujících, lepší uznávání pracovních kvalifikací uvnitř EU, větší transparentnost a porovnatelnost bankovních poplatků, další snižování cen za roaming, plnou přenositelnost důchodových práv, a další opatření.
Začátkem dubna by měl komisař Barnier představit konkrétní opatření a kroky, vycházející z původních 50 návrhů Komise.
Zpráva o správě a partnerství na jednotném trhu Zpráva o jednotném trhu pro Evropany Zpráva k jednotnému trhu pro podniky a růst Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů
Poslancům připadají opatření proti ekonomické krizi nedostatečná
Herman van Rompuy byl podroben kritice poslanců V úterý ráno se předseda Evropské rady Herman van Rompuy dočkal kritiky, když informoval poslance Evropského parlamentu o výsledcích EU summitu z 24.-25. března.
Poslanci se domnívají, že opatření ke zlepšení stavu evropského hospodářství jsou nedostatečná.
Poslanci nepřijali ani tvrzení Hermana van Rompuy, že EU má společnou pozici týkající se Libye.
Hospodářská krize
Herman van Rompuy poslancům vysvětlil, že Summit byl důležitým krokem vpřed při řešení hospodářské krize, protože představitelé členských zemí dali konečnou zelenou "významnému" balíčku hospodářských opatření k zachování finanční stability eurozóny a posílení hospodářské správy.
Toto tvrzení však bylo většinou politických skupin shozeno ze stolu.
Předseda klubu Aliance liberálů a demokratů pro Evropu Guy Verhofstadt na to řekl: "Taková opatření krizi nevyřeší, to jsou pouze nouzová řešení.
Do řešení krize už jsme nasypali 400 miliard Euro a stejně jsme ji nevyřešili."
Předseda socialistů Martin Schulz byl stejně kritický.
Chtěl vědět, proč Evropská rada nepřišla s takovými opatřeními už před rokem.
Martin Schulz i Guy Verhofstadt se domnívají, že hospodářská správa je rukojmím národních zájmů.
Krize podle nich nebude vyřešena dokud nebudou vyčištěny banky.
Daniel Cohn-Bendit, místopředseda klubu Zelených / EFA, se ptal, co výsledky Summitu znamenají pro občany.
Peníze na vylepšení hospodářské situace podle něj nejsou použity rozumně.
"Utrácíme spoustu peněz, a co za ně vytváříme?
Nerovnost ...", poznamenal Daniel Cohn-Bendit.
Jediným pozitivním ohlasem v záplavě kritiky byl předseda poslaneckého klubu Evropské lidové strany Joseph Daul .
Přijatá rozhodnutí o ekonomických otázkách podle něj "pomohou našim zemím posunout se správným směrem."
Euro Plus Pakt (hospodářská koordinace s cílem zlepšení konkurenceschopnosti, která zahrnuje země Eurozóny a Bulharsko, Dánsko, Lotyšsko, Litvu, Polsko a Rumunsko, pozn.red.) je "velmi důležitý a ukazuje, že mezi evropskými lídry existuje vůle poučit se z finanční a hospodářské krize."
Předseda klubu Evropských konzervativců a reformistů Jan Zahradil se obává, že krize bude zneužito k posunu směrem k harmonizaci daní a k daňové unii.
Libye
Kritiku sklidila Evropská rada i za postoj EU k Libyi a za neschopnost dohodnout se na jednotném stanovisku.
Podle Martina Schulze ukazuje chybějící shoda mezi Francií a Německem že "nemáte všechno pod kontrolou".
Někteří poslanci poukazovali na předchozí chování EU a členských států vůči libyjskému režimu a kritizovali nedůslednost EU v chování vůči nedemokratickým režimům všeobecně.
Daniel Cohn-Bendit připomněl, že EU nevynucuje dodržování některých svých podmínek v mezinárodních obchodním smlouvách: "Jaká je hodnota našich doložek o lidských právech?
Nulová ..."
Lothar Bisky , předseda klubu GUE/NGL se přidal.
"EU se v libyjském případě ocitlo ve strašlivé situaci.
Je tu diktátor bojující proti demonstrantům zbraněmi, které si koupil od nás."
Godfrey Bloom za Evropu svobody a demokracie také poukázal na minulost politiky EU vůči Libyi: "Kdy jsme si vlastně uvědomili, že Khaddáfí je zlo?
Věděli jsme to už dávno, ale Khaddáfí měl ropu, měl peníze, a tak jsme se radši dívali jinam".
Záznam debaty z 5. dubna 2011 (bude dostupný zde) Závěry Evropské rady (24. a 25. března 2011)
Migranti ze Středomoří jsou záležitostí celé EU, říkají poslanci.
EuroparlTV: Přijmout uprchlíky Na italský ostrov Lampedusa dopadl příliv uprchlíků před bouřlivou situací v zemích jižního Středomoří asi nejvíce z celé EU.
Na ostrov, který má kolem 6000 stálých obyvatel, od začátku letošního roku dorazilo asi 18000 uprchlíků.
Nejde však jen o Lampedusu, ale i o další italská, španělská a maltská území.
V pondělí se poslanci Evropského parlamentu zabývali zvýšeným přílivem uprchlíků, požadovali větší solidaritu mezi členskými zeměmi a pomoc italské vládě při zvládání přílivu uprchlíků.
Komisařka pro vnitřní věci Cecilia Malmström informovala poslance o tom, že EU na kritickou situaci v jižním Středomoří okamžitě reagovala třemi opatřeními.
Komisařka apelovala na Evropský parlament a Radu, aby konečně schválily evropský program přesídlení.
Dlouhodobějším cílem Komise je podle Cecilie Malmström spolupráce se severoafrickými partnery v otázkách migrace.
“Žádná země takový tlak nemůže že zvládnout sama”, řekl o situaci na Lampeduse, a ostatních místech, kam přicházejí uprchlíci, zpravodaj Fiorello Provera (EFD, IT).
Zdůraznil, že zahraniční politika EU by se měla zaměřit na řešení problémů v zemích, odkud migranti přicházejí.
Je potřeba, aby EU přišla s hospodářským programem, který by zvýšil zaměstnanost.
“Je životně důležité, abychom koordinovali náš program se Spojenými státy, abychom se vyhnuli zbytečnému překrývání našich akcí v některých oblastech a plýtvaní finančními zdroji.”
Cecilia Malmström dodala, že je nutné mít pro každou zemi na míru ušitý přístup.
Rumunská poslankyně Corina Cretu (SD) požadovala jako zástupkyně Výboru pro rozvoj humanitární podporu uprchlíkům, ale také žádala “realistický slib obyvatelům Lampedusy, kterým slíbili, že imigranti budou z ostrova přesunuti do 48 hodin.”
Corina Cretu chce širokou podporu přijetí uprchlíků napříč EU. ”Vyzývat k přijetí uprchlíků pouze Francii a Německo, to není žádné řešení", řekla.
Italský poslanec Mario Mauro (ELS) a španělský poslanec Juan Fernand Lopez Aguilar (SD) zdůraznili, že migrace ze zemí jižního Středomoří je záležitostí celé EU, nejen zemí, kam uprchlíci přicházejí.
Mario Mauro připomněl dvacet let staré události ve východní Evropě. „Když padl komunismus, byla tu evropská solidarita, vypracovali jsme plán na pomoc východoevropským zemím, které jsou teď součástí EU.
Potřebujeme účinnější politiku sousedství a euro-středomořskou politiku, které jsou hodny svého jména.“ Juan Fernando Lopez Aguilar zase navrhl zvýšit financování a účinnost agentury Frontex“.
Je potřeba společný azylový a uprchlický balíček opatření, protože „žádná z těchto hraničních zemí nemůže tento problém zvládnout sama.
Potřebujeme aktivovat klauzuli solidarity.“
Také italská poslankyně Mara Bizzotto kritizovala nedostatek solidarity mezi členskými zeměmi. „Italská vláda navzdory všem vyjádřením solidarity zůstala prakticky na všechno sama.“ EU by podle ní měla zajistit, aby byli uprchlíci rozmístěni do všech členských zemí.
Chybějící solidaritu a apatii některých členských zemí vůči migrační krizi kritizovala i švédská poslankyně Cecilia Wikström (ALDE).
I pro ni je společná evropská azylová politika hodná svého jména důležitější než kdy jindy.
Výbor pro občanské svobody, zastoupený německou poslankyní za Zelené Franziskou Keller , tvrdí, že by se nemělo bojovat s migranty, ale s příčinami, které je vyhánějí z jejich vlastních zemí.
Franziska Keller připomněla dřívější chyby EU: „Komise vyjednávala dohodu s Libyí, podle níž by výměnou za podporu a pomoc Khaddáfí zastavil příliv uprchlíků z Libye a přes Libyi.
Myslím, že nastal čas tento přístup změnit.“
Britská poslankyně Jean Lambert (Greens/ALE) upozornila na fakt, že naprostá většina uprchlíků z problémových oblastí zůstala v severní Africe, a „to je něco, co by si někteří naši poslanci měli zapamatovat“.
Poslankyně vyjádřila obavy o osud dětí a mladistvých, cestujících bez doprovodu a nebo oddělených od svého doprovodu při příjezdu, a žádala, aby se Komise zabývala jejich situací a situací ostatních zranitelných uprchlíků.
Španělský poslanec Rui Tavares (GUE/NGL) poukázal na kritickou situaci na Lampeduse, kde jsou „uprchlíci přijímáni v nejhorších možných podmínkách, bez koupelen, bez dostatku vody“.
Záznam jednání, 4. dubna 2011 Zpráva o migračních tocích plynoucích z nestability
Sýrie, Bahrajn a Jemen se posunují do centra pozornosti poslanců.
Bahrajn ©CIA Sýrie ©CIA Jemen ©CIA Revolty v Tunisku, Egyptě a Libyi se rozšířily i do dalších arabských zemí.
Do zemí, o kterých toho možná tolik nevíme.
Mohou zde být požadavky veřejnosti na zavedení reforem úspěšné?
Ve středu 6. dubna, od 16.00 hodin, budou poslanci diskutovat o možné reakci EU na vývoj v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu s maďarským ministrem zahraničí Zsoltem Némethem, který zastupuje Vysokou představitelku pro zahraniční politiku.
V našem článku najdete základní fakta o zemích, o kterých se mluví.
Sýrie - f akta
Sýrie, oficiálním názvem Syrská arabská republika, je od roku 2000 vedena Bašárem Háfizem al-Asadem.
Prezidentem byl zvolen po smrti svého otce Háfize al-Asada, který Sýrii vládl 30 let.
Sýrie je považována za jeden z nejautoritativnějších a nejizolovanějších režimů v oblasti.
22.5 milionů obyvatel se skládá z různých etnických a náboženských skupin.
Hlavním vývozním artiklem jsou ropa a plyn.
V kontextu politiky obnovené spolupráce podepsala EU v roce 2009 Asociační dohodu se Sýrií, na podpis Sýrie se ještě čeká.
Poslanci Evropského parlamentu volají po pozastavení jednání, dokud syrská vláda nezapočne demokratické reformy.
Sýrie je soustavně kritizována za nedodržování lidských práv, například zastrašování novinářů a lidskoprávních aktivistů.
Sýrie - vývoj událostí
V únoru 2011 se po pádu režimu Husního Mubaraka v Egyptě odehrály menší demonstrace, které byly tvrdě potlačeny policií a vedly i k zatýkání.
V březnu protesty zesílily, následovala opět silná reakce režimu.
Do 31. března bylo zabito přes 100 demonstrantů.
29. března v důsledku protestů nakonec vláda rezignovala, ale Bašád al-Asad zůstal prezidentem.
Oznámil, že sestaví výbory, které budou zkoumat požadavky protestujících.
Navzdory rostoucímu tlaku na režim se stále mobilizují tisíce pro-prezidentských demonstrantů, jak v hlavním městě Damašku, tak i v jiných městech.
Bahrajn - fakta
Bahrajn, oficiálním názvem Bahrajnské království, je malý stát, skládající se ze 33 ostrovů.
Od roku 1971, kdy Bahrajn získal nezávislost na Velké Británii, mu vládne dynastie al-Chalífů.
Přes svou malou rozlohu je Bahrajn strategickým spojencem Saúdské Arábie a Spojených států.
Bahrajn je známý svou ropou a perlami.
Jeho pozice regionálního bankovního a finančního centra, přitahujícího zahraniční investice, a liberální prostředí udělaly z Bahrajnu cíl turistů.
Bahrajn má přes 1,2 milionu obyvatel, z nichž jenom přes 60% tvoří Bahrajnci.
81% obyvatel jsou Muslimové, z nichž většinu tvoří šíitové, ale vláda je vedena sunnity.
Šíitové požadují od vlády lepší přístup k bydlení, zdravotní péči a místům ve státním sektoru.
Bahrajn - vývoj událostí
Následujíc povstání v Egyptě a Tunisku, vypukly v únoru 2011 protesty i v bahrajnském hlavním městě Manama.
Násilí a zásahy policie měly za výsledek několik mrtvých.
14. března vstoupily do Bahrajnu vojenské síly Saúdské Arábie a Spojených arabských emirátů, aby pomohly tamější vládě.
Jemen - fakta
Jemen, oficiálním názvem Jemenská republika, má 24 milionů obyvatel.
Jeho hospodářské výhledy jsou dost pochmurné.
Jako nejchudší země Arabského poloostrova patří Jemen se svým vysokým populačním růstem a vysokou mírou nezaměstnanosti do skupiny "nejméně rozvinutých zemí".
Jemen symbolizují roky napětí mezi jeho severní a jižní částí.
Jemenské bezpečnostní složky se potýkají s ozbrojenou hrozbou jemenské Al-Kajdy a kmenových svazů na severu, zatímco se zároveň snaží odvrátit násilné demonstrace na jihu.
Ozbrojené konflikty v Jemenu vedly k humanitární krizi, vzrostl počet případů, kdy vláda své oponenty svévolně zatýká, zvýšilo se zastrašování novinářů.
Jsou uplatňovány zákony diskriminující ženy, a přetrvává diskriminace menšin.
Jemen - vývoj událostí
V roce 2011 se objevily celonárodní protesty proti režimu a špatné hospodářské situaci.
Prezident Alí Abdalláh Sálih, který je u moci od roku 1978, je vyzýván k rezignaci.
Přestože prezident přislíbil určité reformy (slíbil, že nebude prodlužovat svůj mandát a že nepředá prezidentskou funkci svému synovi), napětí roste a došlo k zabití mnoha protestujících.
Živě: Sledujte debatu o situaci v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu, středa 6. dubna, od 16:00 Tisková zpráva před debatou o situaci v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu EU a Sýrie (anglicky, francouzsky) EU a Bahrajn (anglicky) EU a Jemen (anglicky)
Poslanci schválili odhad rozpočtu Evropského parlamentu pro rok 2012
Poslanci schválili odhad rozpočtu EP pro rok 2012 Poslanci ve středu přijali návrh rozpočtu EP v celkové výši 1,725 miliardy euro.
Ačkoli se jedná o nárůst o 2,3%, je to pod mírou inflace EU-27, která činí 2,8%.
Návrh nyní bude předán Evropské komisi, která předloží návrhy na celkový rozpočet EU za dva týdny.
O 13.7 milionů euro snížili navrhované částky v oblasti financování politických stran a nadací, informační kampaně, IT, údržbě budov a plánovaného počtu pracovních míst.
Poslanci očekávají další úspory v souvislosti s omezením najímání externích odborníků a dalších služeb, aby se dosáhlo výše výdajů, které budou přinejmenším srovnatelné s rokem 2010, a v návaznosti na modernizaci a racionalizaci správy EP.
Požadují také omezování spotřeby vody, elektřiny, papíru a levnější cesty než v předchozích letech.
Poslanci také požadují přezkum rozpočtu Evropského parlamentu z dlouhodobého hlediska, zaměřený na identifikaci úspor.
Ohledně bezpečnosti Parlamentu, poslanci dali 3 miliony euro do rozpočtové rezervy, která bude uvolněna po předložení reálné koncepce pro zajištění lepších služeb a plánu nákladů.
Ustanovení pro 18 nových poslanců, jež je přímým důsledkem vstupu v platnost Lisabonské smlouvy, a náklady spojené přípravou přistoupení Chorvatska, byla odložena až do konečného rozhodnutí.
Ostatní instituce EU rovněž předložily návrhy svých rozpočtů Evropské komisi, která 20. dubna předloží svůj návrh rozpočtu 2012 pro celou EU.
Poté Evropský parlament a Rada ministrů návrh rozpočtu přezkoumají, přijme případné změny a nakonec se dohodnou na rozpočtu, což bude pravděpodobně v listopadu tohoto roku.
Schválený text bude k dispozici zde (viz 06.04.2011) Videozáznam rozpravy (viz 05.04.2011) José Manuel Fernandes (EPP, PT) - profil zpravodaje
Jaderná energetika: poslanci chtějí povinné zátěžové testy elektráren na unijní úrovni
Poslanci EP chtějí povinné testy jaderných elektráren 7. dubna Evropský parlament odmítl usnesení o jaderné bezpečnosti v Evropě.
264 poslanců bylo pro, 300 proti a 61 se zdrželo hlasování.
Ve středu projednal Evropský parlament spolu s Radou a Komisí jadernou bezpečnost v Evropě.
Všichni se shodují na potřebě uskutečnit zátěžové testy v jaderných elektrárnách v EU, ale některé skupiny kritizují návrh Komise, aby testy byly dobrovolné a na národní bázi.
Někteří poslanci na začátku debaty pózovali s protijadernými hesly, aby tak ukázali svou nespokojenost s používáním jaderné energie v EU.
Přehodnotit legislativní a regulatorní rámec ...
Podle zástupkyně maďarského předsednictví Rady EU Enikő Győri si je EU velmi dobře vědoma otázek jaderné bezpečnosti a závazný legislativní rámec má už přes 25 let.
Připravuje se revize legislativy s ohledem na zátěžové testy.
Výsledky revize by měly být dostupné do konce roku a budou zpřístupněny veřejnosti.
Také nizozemská poslankyně Corien Wortmann-Kool (ELS) zmínila potřebu přehodnocení regulatorního rámce.
... a otestovat všechny jaderné elektrárny
Komisař pro energetiku Günther Oettinger oznámil, že Evropská komise momentálně sestavuje seznam kritérií (pro zátěžové testy), který bude zaslán Parlamentu a zveřejněn do konce května.
Dodal, že to budou národní regulátoři, kdo bude vykonávat zátěžové testy a že v současnosti není možné přijímat podobná rozhodnutí na celounijní úrovni.
Některé politické skupiny s tím nejsou spokojeny.
Švédská poslankyně Lena Ek (ALDE) prohlásila, že zátěžové testy jsou příliš slabé.
Testy by podle ní měly být povinné a měli by je provádět "nezávislí odborníci".
Poslankyně žádala i rozsáhlé přehodnocení legislativy EU týkající se jádra.
I německá poslankyně Rebecca Harms (Zelení/EFA) má pocit, že zátěžové testy jsou "podezřelé", protože budou spadat pod působnost národních orgánů.
"To je jeden spolek, kde se zná každý s každým už desítky let, a tento spolek byl vždy ochoten tolerovat vysoké riziko".
Corien Wortmann-Kool chce zátěžové testy pro všechny jaderné elektrárny a společná kritéria pro celou Evropu.
Měly by se stanovit nejvyšší možné standardy bezpečnosti a všechny elektrárny, které testy neprojdou, by členské státy musely zavřít.
Analyzovat a neunáhlit se ...
Podle švédské poslankyně Marity Ulvskog (S&D) je bezpečnost jaderné energetiky "globální problém, který nezná hranice.
Rozhodnutí na unijní úrovni je absolutně nezbytné; musíme překonat rozdíly v pohledu na tuto záležitost a udělat společná rozhodnutí.
Je jasné, že dodávky jaderné energie potřebujeme a nemůžeme se okamžitě posunout někam jinam, ale potřebujeme najít možné alternativy.
Musí začít nová éra udržitelnosti":
Britský poslanec Giles Chichester (ECR) upozornil na rozdíl mezi jednotlivými typy jaderných elektráren: "Mezi 15 let starými reaktory v Japonsku a moderními reaktory v Evropě je obrovský rozdíl.
A rozdílné je i nebezpečí zemětřesení.
Moderní reaktory jsou postavené tak, aby vydržely rizika, která jsme si před 15 lety neuměli představit."
Vyzval také k uvážlivému jednání: "Jaderné moratorium by znamenalo zásah bez důkazů.
Potřebujeme nejdřív zanalyzovat celou situaci a ne se rozhodovat ve spěchu."
Enikő Győri jménem Rady přislíbila, že se budou zkoumat i další možnosti, ale "14 členských zemí, které se rozhodly pro jadernou energii, nemůže jen tak zavřít své jaderné elektrárny".
... nebo vyslyšet hlas veřejnosti?
Německá poslankyně Sabine Wils (GUE/NGL) upozornila na názor veřejnosti: "mnoho tisíc lidí v Německu demonstrovalo a žádalo používání obnovitelných zdrojů a uzavření jaderných elektráren.
To lze udělat."
Dodala, že to, že je jaderná energie nebezpečná, bylo známé už před událostmi ve Fukušimě.
Zvýšit odpovědnost provozovatelů
Řecká poslankyně Niki Tzavela (EFD) varovala, že "vstupujeme do nové éry mega katastrof".
Důležité podle ní je, aby byly společnosti za své jednání odpovědné.
Společnosti, které se nechovají transparentně a neuplatňují řádná preventivní opatření páchají podle ní "zločiny proti společnosti".
Tragédii v Japonsku následuje bouřlivá debata o jaderné energii Japonsko: odpověď Evropské unie (anglicky)
Pozastavme jednání se Sýrií, přehodnoťme vztahy s Bahrajnem a Jemenem
Protivládní demonstrace v Manama, Bahrajn ©Xinhua/Belga Násilné potlačení demonstrací v Sýrii, Bahrajnu a Jemenu musí vést EU k tomu, aby přehodnotila bilaterální vztahy s těmito zeměmi.
Jednání o budoucí dohodě o přidružení se Sýrií musí být přerušeno, říkají poslanci EP, kteří také dali najevo svůj zájem o přítomnost mezinárodních vojsk v Bahrajnu a požadují prošetření smrti 54 demonstrantů v Jemenu.
Jednání o dohodě o přidružení se Sýrií musí být pozastavena do té doby, než syrské úřady provedou "očekávané hmatatelné demokratické reformy."
Odstoupení syrské vlády, ke kterému došlo 29. března, "nebude stačit k uspokojení rostoucí frustrace obyvatel," dodávají poslanci.
Prezident Bašár al-Assad musí skoncovat s potlačováním politické opozice a obránců lidských práv, zrušit výjimečný stav a stanovit konkrétní politické, hospodářské a sociální reformy.
Použití násilí proti vlastnímu obyvatelstvu musí vždy mít přímé důsledky, říká usnesení vypracované skupinami EPP, S&D, ALDE, Greens/EFA a ECR a přijaté XXXX.
Poslanci proto apelují na EU i na národní vlády, aby také přehodnotili bilaterální vztahy s Bahrajnem a Jemenem, kde je uvažovat o možném užití nástrojů EU jakými jsou např. zmrazení majetku nebo zákaz cestování.
Bahrajn
Poslanci vyjádřili "znepokojení nad přítomností zahraničních jednotek v Bahrajnu, které zde působí pod vlajkou Rady pro spolupráci v Perském zálivu" a vyzývají Radu pro spolupráci v Perském zálivu, aby "působila jako zprostředkovatel v zájmu pokojných reforem v Bahrajnu" a vyzývají všechny strany, aby neprodleně zahájily konstruktivní dialog.
Jemen
Parlament požaduje nezávislé vyšetřování útoků na demonstranty v těchto třech zemích.
V případě Jemenu by měla provést Organizace Spojených národů (OSN) nebo Mezinárodní trestní soud nezávislé vyšetřování útoků ze dne 18. března, OSN či Mezinárodního trestního soudu výslovně vést šetření o útocích dne 18. března, při nichž bylo zabito 54 osob a více než 300 osob utrpělo zranění.
Poslanci vyjádřili hluboké znepokojení nad mírou chudoby a nezaměstnanosti v Jemenu a domnívají se, že by Evropská unie a Radu pro spolupráci v Perském zálivu měly této zemi poskytnout konkrétní finanční a technickou podporu, jakmile bude prezident Sálih připraven odstoupit ve prospěch demokraticky sestavené vlády.
Schválený text najdete zde (viz 07.04.2011) Videozáznam debaty zde (viz 06.02.2011)
CS
1
PHOTO
20110329PHT16607.jpg
CS
2
EUROPARL-TV
http://europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=96313f92-69d3-44d3-a19f-9eb70131998e&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=cs&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
CS
3
LINK
/cs/pressroom/content/20110328NEW16517/html/Newsletter-Plen%C3%A1rn%C3%AD-zased%C3%A1n%C3%AD-EP-4.%E2%80%937.-dubna-2011-ve-%C5%A0trasburku
CS
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
6
PHOTO
20110329PHT16597.jpg
CS
7
LINK
/cs/pressroom/content/20110314IPR15469/html/EU-level-political-parties-need-legal-status-says-Constitutional-Committee
CS
9
LINK
/sk/headlines/content/20110131STO12825/html/Eur%C3%B3pska-politika-si-vy%C5%BEaduje-eur%C3%B3pske-politick%C3%A9-strany
CS
10
LINK
/cs/headlines/content/20100927STO83663/html/Poslanec-Andrew-Duff-o-volebn%C3%AD-reform%C4%9B
CS
11
LINK
/cs/pressroom/content/20101209BKG08308/html/Ot%C3%A1zky-a-odpov%C4%9Bdi-o-ob%C4%8Dansk%C3%A9-iniciativ%C4%9B
CS
12
PHOTO
20110316PHT15706.jpg
CS
15
LINK
http://www.eeas.europa.eu/euromed/docs/com2011_200_en.pdf
CS
16
LINK
/cs/pressroom/content/20110328NEW16517/5/html/Situace-v-S%C3%BDrii-Bahrajnu-a-Jemenu-a-pot%C5%99eba-radik%C3%A1ln%C4%9B-p%C5%99ehodnotit-vztahy-se-sv%C3%BDmi-sousedy
CS
17
PHOTO
20110329PHT16611.jpg
CS
19
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=28251
CS
20
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/Security_related_export_controlsCS.pdf
CS
22
PHOTO
20110329PHT16609.jpg
CS
23
PHOTO
20110316PHT15700.jpg
CS
27
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=CS&body=IMCO
CS
28
PHOTO
20110401PHT16836.jpg
CS
29
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20110405&language=cs
CS
30
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/CS/ec/120303.pdf
CS
31
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=a0684351-59d8-4234-9096-9ebb01379472&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=cs&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
CS
32
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player;jsessionid=A834E7CE85BA8B0CD32DE8824207B7D6?askedDiscussionNumber=12&date=20110404&language=cs
CS
34
DIAPOPHOTO
20110405PHT17054.jpg
CS
35
DIAPOPHOTO
20110405PHT17052.jpg
CS
36
DIAPOPHOTO
20110405PHT17050.jpg
CS
37
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
38
LINK
/cs/pressroom/content/20110328NEW16517/5/html/Situace-v-S%C3%BDrii-Bahrajnu-a-Jemenu-a-pot%C5%99eba-radik%C3%A1ln%C4%9B-p%C5%99ehodnotit-vztahy-se-sv%C3%BDmi-sousedy
CS
39
LINK
http://eeas.europa.eu/syria/index_en.htm
CS
40
LINK
http://eeas.europa.eu/gulf_cooperation/index_en.htm
CS
41
LINK
http://eeas.europa.eu/yemen/index_en.htm
CS
42
PHOTO
20110401PHT16842.jpg
CS
43
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
44
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=CS
CS
45
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=CS&id=96899
CS
46
PHOTO
20110401PHT16834.jpg
CS
47
LINK
/cs/headlines/content/20110316STO15692/html/Trag%C3%A9dii-v-Japonsku-n%C3%A1sleduje-bou%C5%99liv%C3%A1-debata-o-jadern%C3%A9-energii
CS
48
LINK
http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/oettinger/headlines/news/2011/03/20110312_japan_en.htm
CS
49
PHOTO
20110405PHT17048.jpg
CS
50
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
51
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=CS
-//EP//TEXT AGENDA 20110404 SYN NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0062 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0199 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0198 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0028 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100910STO81931 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0083 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0072 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0071 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0075 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
