Otevřme dveře pro Západní Balkán a Kosovo
Vnější vztahy
2008-02-20 - 18:50
Je Kosovo nový evropský stát?
Poslanci Evropského parlamentu dnes diskutovali se zástupci Rady a Komise o Kosovu v souvislosti s jeho nedávným vyhlášením nezávislosti.
Slovinský ministr Dimitrij Rupel zdůraznil, že případné členství Srbska v EU nemá žádnou spojitost s otázkou Kosova.
Přivítal současně, že se Radě podařilo dospět v této otázce ke shodě, i když EU nemůže formálně uznat Koso, protože není státním útvarem, a tato otázka je v kompetenci jednotlivých členských států.
Slovinský ministr Dimitrij RUPEL za předsednictví Rady uvedl, že slovinské předsednictví má před sebou obtížný úkol: realizovat evropské politiky pro Západní Balkán.
Většina států tohoto regionu má jasnou perspektivu členství v EU a Unie s nimi proto musí vést intenzivní dialog.
V tomto kontextu bude velmi důležité fórum EU – Západní Balkán, které se uskuteční v březnu ve Slovinsku a jež se soustředí na posilování regionální spolupráce v řadě oblastí, jako je doprava, civilní ochrana, vývoj a výzkum.
Pokud jde o vztahy se Srbskem, pan Rupel vítá, že ministři zahraničních věcí vyzvali na lednovém zasedání Rady Srbsko, aby podepsalo politickou dohodu, která je dalším krokem k jejímu členství v EU.
V otázce uznání Kosova pak musí každý členský stát přijmout samostatné rozhodnutí. „Nesmíme však přitom zapomínat na Srbsko.
EU potřebuje Srbsko a Srbsko potřebuje EU” , zdůraznil v této souvislosti.
Případ Kosova považuje za jedinečný a vyhlášení nezávislosti nebylo podle jeho slov vůbec neočekávané.
Vrátit se minulosti bylo pro Kosovo neakceptovatelné a současný stav také nebylo možno nadále udržovat.
Kosovo bylo kromě toho od roku 1999 pod správou sil OSN a Srbsko nad touto provincií již nemělo skutečnou autoritu.
Z těchto důvodů vítá výsledky zasedání Rady, která v této věci přijala společný postoj. „Ačkoli se očekávalo, že nebudeme schopni dospět k dohodě, prokázali jsme jednotu.
Společný postoj byl po dlouhých a obtížných jednáních přijat jednomyslně” , dodal.
Na závěr zdůraznil, že případné členství Srbska v EU nemá žádnou spojitost s otázkou Kosova a ani Srbsko by podle jeho slov nemělo tyto dvě otázky spojovat. „Otevřme dveře pro Západní Balkán a Kosovo” ! vyzval členské státy na závěr.
Za skupinu EPP-ED vystoupila Doris PACK (EPP-ED, DE), která zdůraznila, že „není jiné cesty než vyhlášení nezávislosti” .
Velmi ocenila, že EU jednala jednotně a dohodla se na vyslání mise do Kosova, která bude mimo jiné dohlížet na to, aby byl dodržen plán z roku 2007.
Politici v Kosovu musí podle jejích slov jednat rozhodně a umírněně a mise EU je bude v jejich činnostech podporovat.
Jan Marinus WIERSMA (PES, NL) jménem své skupiny uvedl, že akceptuje realitu, i když ji nepovažuje za ideální.
Vyjádřil současně politickou podporu skupiny socialistů v EP pro misi EU v Kosovu.
Domnívá se nicméně, že EU se musí postarat o bezpečnost národnostních menšin v Kosovu a musí nabídnout Srbsku evropskou perspektivu, aby nezůstalo v izolaci.
V neposlední řadě ocenil, že se Srbsko zavázalo nepoužít proti Kosovu ozbrojené síly ani hospodářské sankce.
Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE) vyjádřila politování nad skutečností, že ačkoli se Srbsko zavázalo neuplatnit vůči Kosovu žádné sankce, odmítlo uznat jeho nezávislost.
Domnívá se, že EU by měla tomuto regionu pomoci nejen ekonomicky, ale i v jiných otázkách, jako jsou například víza.
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) se domnívá, že uznáním Kosova na sebe EU vzala obrovskou odpovědnost a musí mu nyní pomoci vybudovat kvalitní instituce a zabránit etnickým čistkám. „Máme společný zájem na stabilitě a prosperitě tohoto regionu” , dodal na závěr.
Joost LAGENDIJK (Greens/EFA, NL) je toho názoru, že nezávislost Kosova je nezbytným důsledkem událostí uplynulých let.
Nebylo podle jeho názoru možné nadále udržovat status quo, ani se navrátit do minulosti. „Budoucnost Kosova je v Unii, ale záleží na něm, jak bude postupovat” , zdůraznil.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) zdůraznil, že ty státy, které uznají jednostranné vyhlášení nezávislosti Kosova, poruší mezinárodní právo.
Tento krok by mohl být podle jeho názoru kontraproduktivní pro politiky a cíle EU na Západním Balkáně.
EU na sebe podle jeho slov vzala obrovskou odpovědnost a musí se nyní zamyslet nad dalším vývojem v této oblasti a nad vyhlídkami, které může Kosovu nabídnout.
Na závěr vyslovil přesvědčení, že mise EU nevyřeší špatnou humanitární a bezpečnostní situaci.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) se domnívá, že jednotlivé etnické skupiny v Kosovu musí vzájemně spolupracovat, a to zejména pokud jde o zastoupení v policejních sborech.
To považuje na základ pro další mírový vývoj v Kosovu.
Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI) a Jan ŽELEZNÝ (NI).
Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI) na úvod zdůraznila, že se již nejedná o to, zda uznat či neuznat Kosovo, ale „jak udržet politickou a bezpečnostní stabilitu v regionu, kde vládne atmosféra etnické nenávisti a strachu”.
Domnívá se současně, že na Balkáně není možno použít unijní řešení, které by vedlo k „zachování celistvosti států a současně ke klidnému soužití všech etnických a náboženských entit”.
Dále poukázala na skutečnost, že ačkoli USA i EU před několika lety prohlásily, že neuznají nezávislost Kosova, USA i řada členských států tak nyní učinily.
Takové kroky podle jejího názoru vedou k narušení „normálních svazků s původním státem” , a proto v současné době může EU učinit pouze jediné - zabránit krveprolití.
Jan ŽELEZNÝ (NI) se domnívá, že „ pokus EU o prohlášení, že Kosovo je unikátním případem je jen trapným přáním, které je otcem myšlenky”.
Je naopak toho názoru, že Kosovo nejen vytváří nebezpečný precedens, ale je i „zrcadlovým obrazem situace Československa a jeho německé menšiny ve třicátých letech”.
V této souvislosti připomněl, že první čtyři státy EU, které uznaly nezávislost Kosova, byly všichni čtyři signatáři mnichovské dohody. „Zatímco tehdy, před 80 lety, Chamberlain, Daladier, Mussolini a Hitler rozparcelovali Československo, dnes opět Británie, Francie, Itálie a Německo uznávají rozparcelování Srbska” , dodal v této souvislosti. „Odtrhávají od Srbska jeho historické území s Kosovským polem, kde se v roce 1389 pokusila srbská nobilita v heroické bitvě zastavit postup ottomanských Turků do Evropy” , uvedl na závěr.
2008-02-18
Rozprava: 20.
2.
2008
20080219IPR21734 Audio, 17:44 Audio, 17:44 Audio, 17:44 Audio, 17:59 Audio, 17:59 Audio, 17:59
CS
1
PHOTO
20080219PHT21666.jpg
CS
2
MULTIMEDIA
20080220MLT21939.asf
CS
3
MULTIMEDIA
20080220MLT21945.asf
CS
4
MULTIMEDIA
20080220MLT21935.asf
CS
5
MULTIMEDIA
20080220MLT21943.asf
CS
6
MULTIMEDIA
20080220MLT21941.asf
CS
7
MULTIMEDIA
20080220MLT21937.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
