3.
9.
2007
SPOLEČNÝ NÁVRH USNESENÍ,
který v souladu s čl.
103 odst.
4 jednacího řádu předkládá(předkládají)
– Ioannis Varvitsiotis, Antonios Trakatellis, Konstantinos Hatzidakis, Ioannis Gklavakis, Nikolaos Vakalis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Gerardo Galeote, Georgios Papastamkos, Antonis Samaras, Manolis Mavrommatis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Giorgos Dimitrakopoulos a Roberta Alma Anastase za skupinu PPE-DE
– Martin Schulz, Hannes Swoboda a Stavros Lambrinidis za skupinu PSE
– Vittorio Prodi, Elizabeth Lynne, Alfonso Andria a Jean Marie Beaupuy za skupinu ALDE
– Cristiana Muscardini, Liam Aylward a Sebastiano (Nello) Musumeci za skupinu UEN
– Francis Wurtz, Dimitrios Papadimoulis, Roberto Musacchio, Kyriacos Triantaphyllides a Willy Meyer Pleite za skupinu GUE/NGL
– Jens-Peter Bonde a Georgios Karatzaferis za skupinu IND/DEM
a který nahrazuje návrhy usnesení předložené níže uvedenými skupinami:
– PPE-DE ( B6‑0323/2007 )
– ALDE ( B6‑0324/2007 )
– GUE/NGL ( B6‑0352/2007 )
– PSE ( B6‑0327/2007 )
o přírodních katastrofách
Usnesení Evropského parlamentu o přírodních katastrofách
Evropský parlament ,
–
s ohledem na články 2, 6 a 174 Smlouvy o ES,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2006 o lesních požárech a o povodních v Evropě Přijaté texty , P6_TA(2006)0349 . , na své usnesení ze dne 5. září 2002 o povodních v Evropě Úř. věst.
C 272 E, 13.11.2003, s. 471. , na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o suchu v Portugalsku Úř. věst.
C 33 E, 9.2.2006, s. 599. , na své usnesení ze dne 12. května 2005 o suchu ve Španělsku Úř. věst.
C 92 E, 20.04.2006, s. 414. , na své usnesení ze dne 8. září 2005 o přírodních katastrofách (požáry a povodně) v Evropě Úř. věst.
C 193 E, 17.8.2006, s. 322. a na svá usnesení ze dne 18. května 2006 o přírodních katastrofách (požáry, sucha a povodně) – zemědělské aspekty Přijaté texty , P6_TA(2006)0222 . , aspekty regionálního rozvoje Přijaté texty , P6_TA(2006)0223 . a ekologické aspekty Přijaté texty , P6_TA(2006)0224 . ,
–
s ohledem na dvě společná veřejná slyšení organizovaná jeho Výborem pro regionální rozvoj, Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výborem pro zemědělství a rozvoj venkova na téma „Evropská strategie pro přírodní katastrofy“ a „Evropská civilní ochrana: Europe aid“(dne 5. října 2006),
–
s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (2001/792/ES, Euratom) Úř. věst.
L 297, 15.11.2001, s. 7. , na nadcházející přijetí přepracované verze rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství a stanovisko Parlamentu ze dne 24. října 2006 Přijaté texty , P6_TA(2006)0286 . ,
–
s ohledem na návrh Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (KOM(2005)0108) a na stanovisko Parlamentu ze dne 18. května 2006 Přijaté texty , P6_TA(2006)0218 . ,
–
s ohledem zprávu Michela Barniera ze dne 9. května 2006 nazvanou „Za evropskou jednotku civilní ochrany: Europe aid“,
–
s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 25. dubna 2007 ke společnému postoji Rady ohledně přijetí směrnice EP a Rady o zvládání povodňových rizik Přijaté texty, P6_TA(2007)0143 . ,
–
s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 5. března 2007, kterým se zřizuje finanční nástroj pro civilní ochranu (2007/162/ES, Euratom) Úř. věst.
L 71, 10.3.2007, s. 9. ,
–
s ohledem na závěry ze schůze Rady ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci konané ve dnech 12. a 13. června 2007 týkající se posílení koordinační kapacity Monitorovacího a informačního střediska (MIC) v rámci mechanismu civilní ochrany Společenství,
–
s ohledem na Kjótský protokol k rámcové úmluvě OSN o změně klimatu (UNFCCC) z prosince 1997 a na ratifikaci tohoto protokolu Společenstvím dne 4. března 2002,
–
s ohledem na nařízení o monitorování lesů (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003,
–
s ohledem na bod 12 závěrů předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo v Bruselu ve dnech 15.–16. června 2006 týkající se schopnosti Unie reagovat na mimořádné události, krize a katastrofy,
–
s ohledem na sdělení Komise o řešení problému nedostatku vody a sucha KOM (2007) 414. ,
–
s ohledem na čl.
103 odst.
4 jednacího řádu,
A.
vzhledem k ničivým požárům a mohutným povodním, které v průběhu léta 2007 způsobily na evropském kontinentu, zejména v Řecku a ve Spojeném království, ztráty na životech a zkázu, a postihly členské státy EU, některé nejvzdálenější regiony, zejména Martinique a Guadalupe, které zasáhl hurikán Dean, kandidátské země a země v bezprostředním sousedství EU, vzhledem k tomu, že již oblasti zpustošené v průběhu měsíce července odpovídají celkové ploše zpustošené požáry v průběhu celého loňského roku; vzhledem k tomu, že Řecko zažilo během měsíce srpna vážnou národní tragédii způsobenou jednou z nejosudovějších katastrof, které svět zažil od roku 1871,
B.
vzhledem k tomu, že celková plocha vegetace a zalesněného území, kterou v Evropě letos v létě zasáhly požáry, představuje více než 700 000 hektarů, včetně lokalit významných pro Společenství (SCI), které jsou součástí sítě Natura 2000, a dalších významných ekologicky hodnotných oblastí, které z hlediska životního prostředí propojují celý region, a vzhledem k tomu, že nejvíce postiženými státy jsou Řecko, Itálie, Bulharsko, Kypr, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Španělsko (a zejména Kanárské ostrovy a provincie Castillón), Ukrajina, Turecko a Albánie,
C.
vzhledem k tomu, že nedávné zničující lesní požáry v Řecku způsobily ztrátu více než 60 lidských životů a zranění mnoha lidí, zpustošení více než 250 000 hektarů, zpustošení tisíců hektarů lesů a křovinatých porostů, úhyn zvířat, zničení mnoha domů a nemovitostí a vyhlazení vesnic,
D.
vzhledem k tomu, že další části Evropy, zejména Spojené království, zároveň postihly vážné povodně, jež měly za následek ztrátu nejméně 10 lidských životů, škody na obytných domech, školách, infrastruktuře a zemědělství, jejichž výše se odhaduje na 5 miliard eur, a selhání zásobování čistou vodou pro 420 000 lidí, což vedlo k přesídlení velkého počtu lidí a k podstatným ztrátám pro podniky, zemědělství a turistický průmysl; vzhledem k tomu, že Itálie zažila kritickou záplavovou situaci ve střední a severní části a sucha a požáry na jihu, přičemž se ve východní Evropě, zejména v Rumunsku, vyskytla extrémní sucha,
E.
vzhledem k tomu, že během dvou měsíců byl mechanismus civilní ochrany Společenství dvanáctkrát aktivován na základě téhož druhu mimořádné události a sedm z těchto případů proběhlo simultánně; vzhledem k tomu, že pomoc členských států nestačila k tomu, aby ve všech případech těchto mimořádných událostí došlo k zajištění rychlé a odpovídající reakce v oblasti civilní ochrany,
F.
vzhledem k tomu, že díky stále teplejším a sušším létům v jižní Evropě jsou lesní a jiné požáry opakujícím se jevem, avšak rok od roku se dramaticky liší co do intenzity a zeměpisné polohy; vzhledem k tomu, výskyt těchto katastrofálních jevů je také ovlivněn změnou klimatu a souvisí se stále častějšími vlnami horka a sucha, jak konstatuje sdělení Komise o obdobích sucha; vzhledem k tomu, že investice do boje proti změně klimatu je proto investicí do prevence sucha a katastrofických lesních požárů; vzhledem k tomu, že během suchých období, která se neustále prodlužují, bude obnova lesů po požáru stále obtížnější, přičemž hrozí vznik pouští,
G.
vzhledem k ničivým hospodářským a sociálním následkům přírodních katastrof na regionální ekonomiky, výrobní činnost a cestovní ruch,
H.
vzhledem k tomu, že vysoký počet požárů v jižní Evropě v roce 2007, jakož i jejich rozsah, je důsledek působení mnoha faktorů, včetně změny klimatu, nedostatečné vymezení lesních území a péče o ně a kombinace přirozených příčin a lidské nedbalosti, ale také lidské trestné činnosti, společně s nedostatečným prováděním zákonů, které zakazují nelegální stavění na vypálené půdě,
I.
vzhledem k tomu, že Evropská unie musí uznat specifický charakter přírodních katastrof, ke kterým dochází v souvislosti s požáry a suchem v oblasti Středozemního moře, a že mu musí přizpůsobit svůj systém prevence, výzkum, řízení rizik, civilní obranu a nástroje solidarity,
1.
vyjadřuje svou upřímnou soustrast a plnou solidaritu s příbuznými osob, které přišly o život, jakož i s obyvateli postižených oblastí;
2.
vzdává poctu hasičům, profesionálům i dobrovolníkům, kteří riskovali svůj život a neúnavně usilovali o uhašení požárů, záchranu lidských životů a omezení škod způsobených přírodními katastrofami tohoto léta, jakož i mnoha jednotlivým občanům, kteří bojovali za záchranu své obživy a prostředí, které je obklopovalo;
3.
žádá Komisi, aby bezodkladně a co možná nejpružněji mobilizovala stávající Fond solidarity EU (EUSF), a to bez časově náročných postupů či administrativních překážek; domnívá se v tomto ohledu, že potřebné zdroje musí být neprodleně zpřístupněny s cílem ulehčit utrpení a uspokojit potřeby obětí přírodních katastrof a jejich nejbližších rodinných příslušníků prostřednictvím EUSF, veškerých dalších nástrojů Společenství (např. strukturálních fondů či Evropského fondu rozvoje venkova (EFRV)) nebo prostřednictvím jakýchkoli dalších možných finančních prostředků;
4.
naléhavě žádá Komisi, aby navrhla mimořádnou pomoc Společenství, především finančního charakteru, s cílem podpořit obnovu oblastí, které utrpěly těžké škody, obnovit výrobní potenciál postižených oblastí a usilovat o oživení procesu vytváření pracovních míst, a aby přijala účinná opatření na kompenzaci sociální zátěže spojené se ztrátou zaměstnání a jiných zdrojů příjmu;
5.
zdůrazňuje, že je třeba urychlit postup pro přístup k fondům EU za účelem oživení zemědělské půdy po povodních a požárech a za účelem poskytnutí větší finanční podpory rozvoje ochranných protipovodňových hrází; vyzývá Komisi a členské státy, aby přehodnotily a sdílely osvědčené postupy z hlediska nejnovějších poznatků o zvýšeném riziku povodní a lesních požárů, jehož příčina spočívá ve způsobu, jakým je spravována půda, přírodní stanoviště a odvodňování; naléhavě vyzývá členské státy, aby v co největší míře usnadňovaly přirozené odvodňování a zadržování vody v životním prostředí a současně zvyšovaly možnost regulace povodní a odvodňovacích systémů, které omezí škody způsobené extrémním srážkovým úhrnem;
6.
oceňuje solidaritu Evropské unie, jejích členských států a dalších zemí při pomoci postiženým regionům během nouzových situací způsobených lesními požáry poskytnutím letadel, protipožární techniky a odborných znalostí, jakož i chvályhodnou pomoc, kterou poskytly příslušné orgány a záchranné služby;
7.
uznává podíl, kterým přispělo Monitorovací a informační středisko (MIC) při podpoře a usnadňování mobilizace a koordinace civilní ochrany a pomoci pro mimořádné situace; nicméně konstatuje, že zdroje členských států určené na boj proti lesním požárům, zejména pak za použití letadel, jsou omezené a členské státy nemají vždy možnost nabídnout podporu v případech, kdy jsou zdroje potřebné na národní úrovni; konstatuje, že následkem této situace byla pomoc poskytnutá některým členským státům menší než jiným, a že se tyto členské státy musely spolehnout na bilaterální dohody se státy vně EU s ohledem na pomoc; lituje tudíž, že v některých případech se EU jakožto celku nepodařilo ukázat dostatečnou solidaritu;
8.
naléhavě vybízí Radu, aby bezodkladně dospěla k rozhodnutí o novém nařízení o Fondu solidarity EU, přičemž je třeba si uvědomit, že Evropský parlament přijal své stanovisko v květnu 2006; domnívá se, že opoždění Rady je v tomto ohledu nepřijatelné; je přesvědčen, že nové nařízení, které – kromě jiných opatření – snižuje prahové hodnoty pro mobilizaci Fondu solidarity EU, bude schopné reagovat na škody účinněji, pružněji a včas; vyzývá portugalské úřadující předsednictví a ministry financí, životního prostředí, zemědělství a regionálního rozvoje v EU, aby bezodkladně přijali rychlá a přísná opatření; navrhuje, aby bylo za tímto účelem svoláno mimořádné společné zasedání Rady ministrů EU odpovědných za tyto oblasti, u kterého by byli přítomni zástupci Evropského parlamentu a Evropské komise jakožto pozorovatelé;
9.
požaduje vytvoření evropské jednotky, která by byla schopna okamžité reakce v mimořádných případech, jak ji navrhovala zpráva komisaře Barniera, a vyjadřuje politování nad absencí odpovědi i následných opatření v této věci; v tomto kontextu dále zdůrazňuje, že je třeba pokračovat v rozvoji kapacit rychlého nasazení založených na modulech civilní ochrany členských států, jak k tomu na svém zasedání v Bruselu ve dnech 16. a 17. června 2006 vyzývala Evropská rada; žádá Komisi, aby za tímto účelem připravila konkrétní návrh; zdůrazňuje úlohu členských států a jejich místních orgánů při účinné prevenci požárů a boji proti nim;
10
naléhavě vyzývá Komisi, aby po členských státech požadovala operační programy a zkušenosti z jejich uplatňování v případech přírodních katastrof a aby posoudila přiměřenost prevence, připravenost a použitá opatření v reakci na takové situace za účelem výměny zkušeností a vyvození závěrů v oblasti bezprostředních opatření, koordinace správních a operačních orgánů a dostupnosti potřebných lidských zdrojů a materiálu; vybízí Komisi, aby přezkoumala možnost spolupráce se zeměmi sousedícími s EU a s dalšími třetími zeměmi při boji proti katastrofickým požárům, výměně osvědčených postupů a/nebo kapacit v průběhu nebezpečných letních měsíců, což umožní lépe se připravit na sezónu lesních požárů v roce 2008;
11.
domnívá se, že zkušenost z posledních let i doby nedávné zdůrazňuje potřebu posílit prevenci, připravenost a schopnost reakce v oblasti civilní ochrany Společenství proti lesním a jiným požárům, a naléhavě žádá Komisi, aby za tímto účelem přijala vhodná opatření;
12.
vyzývá Komisi, aby přezkoumala možnosti, jak předem zajistit přístup k doplňkovým kapacitám získaným z jiných zdrojů, včetně komerčního sektoru, aby se zajistila rychlá reakce na závažné mimořádné události; navrhuje, aby byly náklady na pohotovostní jednotku pokryty prostřednictvím finančního nástroje pro civilní ochranu;
13.
vítá nedávné rozhodnutí Rady ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu a je přesvědčen, že by činnosti financované na základě tohoto nástroje měly být viditelným výrazem evropské solidarity a poskytovat dodatečný evropský přínos pro účinné zvládání přírodních katastrof; obává se nicméně, že částka, jež byla tomuto novému nástroji přidělena, nebude postačovat k účinnému provádění jeho ambiciózních úkolů;
14.
zdůrazňuje, že je zapotřebí přísnějších opatření určených na prevenci přírodních katastrof, a v tomto ohledu netrpělivě očekává zveřejnění dvou studií Komise zaměřených na vytvoření integrované strategie předcházení přírodním katastrofám v roce 2008; dále navrhuje, aby se Komise za účelem předcházení přírodním katastrofám zabývala možným využitím otevřené koordinace prostřednictvím rozšířené územní péče, jež by u vodních těles zlepšila schopnost déle zadržovat vodu, a rozšířené péče o lesy s cílem co nejvíce snížit požární zatížení lesa a rozsah a rychlost požáru; poukazuje na to, že obnovená biomasa by mohla přispět k ekonomické proveditelnosti této operace;
15.
vyzývá Komisi, aby provedla rozsáhlejší výzkum v oblasti zlepšování prevence lesních požárů a metod a materiálů pro boj s nimi a aby přehodnotila územní plánování a využití půdy; naléhavě vyzývá členské státy, aby učinily razantní opatření na zlepšení a dodržování svého legislativního rámce pro ochranu lesů a aby se vyhnuly komercializaci, privatizaci a změně statutu lesní půdy, a zamezily tak jejímu nezákonnému využívání a spekulacím; domnívá se, že by se mělo k tomuto účelu využít veškerého dostupného know-how EU, včetně satelitních systémů;
16
s politováním konstatuje, že mnoho z těchto lesních požárů bylo zřejmě zahájeno žhářstvím a je obzvláště znepokojen skutečností, že trestné činy žhářství zaviňují čím dál více lesních požárů v Evropě; vyzývá proto členské státy, aby posílily postihy za trestné činy, které poškozují životní prostředí, a zejména za ty, které způsobují lesní požáry, a je přesvědčen, že pohotové a efektivní vyšetřování, které povede k odhalení viníků a po němž bude následovat odpovídající trest, by odradilo nedbalé i záměrné jednání;
17.
vyjadřuje své znepokojení nad zvyšujícím se počtem katastrof způsobených extrémními klimatickými jevy, které lze podle odborníků z velké části přisuzovat změně klimatu v důsledku globálního oteplování; v této souvislosti vyzývá členské státy, aby provedly nezbytné kroky k dosažení cílů z Kjóta, a vyzývá Komisi, aby přijala opatření pro zajištění dodržování závazků z Kjóta a jejich kontroly; vyzývá Komisi a všechny příslušné orgány veřejné moci, aby v zájmu zmírnění škod při sestavování rozpočtů a rezerv na mimořádné výdaje pro pohotovostní služby vzaly v úvahu změnu klimatu a zvýšenou pravděpodobnost katastrof, jako jsou povodně či lesní požáry;
18.
vyzývá Komisi, aby pokračovala ve své spolupráci s vnitrostátními orgány, jejímž cílem je vypracování politik, jež minimalizují environmentální škody způsobené požáry; vyzývá k vytvoření politiky opětovného zalesňování založené na respektování bioklimatických a environmentálních charakteristik; zdůrazňuje potřebu shromažďování a evidence údajů o přírodních zdrojích jednotlivých členských států, k čemuž by sloužilo zřízení databáze „zelených národních účtů“, která by byla přístupná všem občanům;
19.
domnívá se, že je třeba neodkladně podpořit dobrovolnou činnost v oblasti civilní ochrany a napomoci jí aktivitami v oblasti základní odborné přípravy a vybavením, které by umožňovalo propojení s pokročilými technologiemi, neboť to je jeden z hlavních zdrojů, které mají členské státy k dispozici při řešení mimořádných událostí vzniklých v důsledku přírodních katastrof; vyzývá Evropskou unii a její členské státy, aby veřejnost seznámily s hodnotou našich lesů a jejich zdrojů a přínosem plynoucím z jejich zachování a aby podporovaly zapojení občanské společnosti prostřednictvím organizované dobrovolné činnosti či jiným způsobem;
20.
má za to, že předpokladem dlouhodobé ochrany lesů a územní péče o ně je udržitelné plánování a provádění regionálních a venkovských plánů rozvoje, které mají za cíl zamezit tomu, aby obyvatelé venkova opouštěli venkovské oblasti, vytvářet na venkově nové diverzifikované příjmy, zejména pro mladou generaci, a budovat potřebnou modernizovanou infrastrukturu, která by do venkovských oblastí přilákala udržitelný turistický ruch a služby;
21.
vyzdvihuje skutečnost, že přírodní katastrofy – a zejména lesní požáry – v letošním roce značně ohrozily památky a archeologická naleziště, které mají zásadní význam pro evropské kulturní dědictví; v tomto ohledu zdůrazňuje zejména hrozbu starověké Olympii, místa zrodu olympijských her, a jejímu muzeu, jakožto památce, která figuruje v seznamu světového dědictví; požaduje, aby v případě poškození památek, které jsou součástí evropského kulturního dědictví, pokračujícími lesními požáry byly poskytnuty příslušné zdroje;
22.
naléhavě žádá členské státy, aby zajistily, že všechny spálené lesní plochy zůstanou lesem a budou zahrnuty do programů opětovného zalesňování, a aby neumožnily žádnou změnu ve využívání půdy; dále aby uplatňovaly příslušné právní předpisy o ochraně a vhodném využívání půdy, zahrnující udržitelné zemědělské a lesnické postupy, vodohospodářství a účinné řízení rizik, a aby ihned začaly s plánováním rozsáhlé politiky obnovy cestovního ruchu a postiženého místního hospodářství;
23.
vyzývá Komisi, aby monitorovala řádné, účinné a přínosné využití všech mimořádných finančních prostředků, které členské státy obdrží na odstranění následků přírodních katastrof;
24.
navrhuje, aby byla do zemí nejvíce postižených nedávnými přírodními katastrofami vyslána delegace Evropského parlamentu, která by vyjádřila svou solidaritu s jejich obyvatelstvem, zjistila újmu na životech, majetku, sociálních sítích, životním prostředí a hospodářství a vyvodila užitečné závěry pro zlepšení prevence a reakce na podobné extrémní situace v EU do budoucna;
25.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států.
