KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0206/2007
24.
5.
2007
ZPRÁVA
o hospodářských a obchodních vztazích EU s Ruskem
(2006/2237(INI))
Výbor pro mezinárodní obchod
Zpravodajka:
Godelieve Quisthoudt-Rowohl
PE 378.755v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................15
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci ...........................................................18
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru .........................................23
POSTUP...................................................................................................................................29
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o hospodářských a obchodních vztazích EU s Ruskem
( 2006/2237(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé (DPS), která vstoupila v platnost dne 1. prosince 1997 a jejíž platnost skončí v roce 2007
Úř. věst.
L 327, 28.11.1997, s. 1. ,
– s ohledem na protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky k Evropské unii
Úř. věst.
L 185, 6.7.2006, s. 17. ,
– s ohledem na protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii
Úř. věst.
L 119, 9.5.2007, s. 32. ,
– s ohledem na cíl EU a Ruska vytyčený ve společném prohlášení vydaném po Petrohradském summitu dne 31. května 2003, kterým je vytvořit společný hospodářský prostor, společný prostor svobody, bezpečnosti a práva, prostor spolupráce na poli vnější bezpečnosti a prostor výzkumu a vzdělání včetně kulturních hledisek,
– s ohledem na následně vydaný plán postupu pro společný hospodářský prostor (SHP), který byl přijat na summitu EU–Rusko, který se konal v Moskvě dne 10. května 2005,
– s ohledem na Dohodu mezi EU a Ruskem o ukončení dvoustranných jednání o přístupu na trh pro přistoupení Ruské federace ke Světové obchodní organizaci (WTO) podepsanou dne 21. května 2004,
– s ohledem na sdělení Komise Evropské radě a Evropskému parlamentu ze dne 10. ledna 2007 nazvané „Energetická politika pro Evropu“ ( KOM(2007)0001 ),
– s ohledem na Dohodu mezi EU a Ruskem o modernizaci stávajícího systému využití transsibiřských tras ( KOM(2007)0055 ),
– s ohledem na prohlášení k energetické chartě z roku 1991 a následnou Smlouvu o energetické chartě, která byla podepsána v prosinci 1994 a která vstoupila v platnost v dubnu 1998,
– s ohledem na stanovy Rady Evropy podepsané v Londýně dne 5. května 1949,
– s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu, které se konalo ve dnech 15. a 16. června 2006
10633/1/06 REV1. ,
– s ohledem na výsledek 18. summitu EU–Rusko, který se konal v Helsinkách dne 24. listopadu 2006,
– s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu, které se konalo ve dnech 8. a 9. března 2007,
– s ohledem na memorandum o porozumění mezi Evropskou investiční bankou (EIB), Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Evropskou komisí podepsané dne 15. prosince 2006,
– s ohledem na kulatý stůl průmyslníků EU a Ruska, potvrzený na summitu EU–Rusko v červenci 1997,
– s ohledem na dialog EU a Ruska o energii zahájený na 6. summitu EU–Rusko, který se konal v Paříži dne 30. října 2000,
– s ohledem na summit EU–Rusko, který se konal dne 18. května 2007 v Samaře v Rusku,
– s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2006 o strategii pro region Baltského moře v rámci Severní dimenze
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2006)0494 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o zajištění dodávek energií v Evropské unii
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2006)0110 . ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Hospodářského a měnového výboru ( A6-0206/2007 ),
A. vzhledem k tomu, že Ruská federace je členem Rady Evropy, a proto se zavázala plnit cíle Rady, ke kterým patří zejména prosazování demokracie a dodržování lidských práv a upevnění demokratické stability v Evropě podporou politické, právní a ústavní reformy na vnitrostátní, regionální a místní úrovni,
B. vzhledem k tomu, že hospodářské a obchodní vztahy EU a Ruské federace by měly být vybudovány na zásadách reciprocity, udržitelnosti, transparentnosti, předvídatelnosti, spolehlivosti, nediskriminace a řádné veřejné správy,
C. vzhledem k tomu, že Rusko podepsalo, avšak dosud neratifikovalo Smlouvu o energetické chartě, jež na mezinárodní úrovni vytváří celkový právní rámec v oblasti obchodu, ochrany investic, tranzitu, energetické účinnosti a řešení konfliktů v odvětví energetiky,
D. vzhledem k tomu, že s ohledem na zahájení jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci musejí členské státy v rámci Evropské unie společně vypracovat jednotné a koherentní stanovisko týkající se hospodářských a obchodních vztahů mezi EU a Ruskem,
E. vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ruskem mají obrovský hospodářský potenciál a obě strany by měly prospěch z větší hospodářské integrace a dobrých sousedských vztahů; vzhledem k tomu, že spolupráce mezi EU a Ruskem má zásadní význam pro zajištění stability ve všech oblastech vzájemných a překrývajících se zájmů,
F. vzhledem k tomu, že celkový objem obchodu mezi EU a Ruskem činil v roce 2005 více než 166 miliard EUR, přičemž přebytek obchodní bilance Ruska činil přibližně 8 % jeho HDP, tj. asi 50 miliard EUR; vzhledem k tomu, že Rusko je třetím nejdůležitějším obchodním partnerem EU, na kterého připadá 7,3 % obchodu EU, a EU je nejdůležitějším obchodním partnerem Ruska s podílem 52,9 % na ruském obchodu,
G. vzhledem k tomu, že celkové přímé zahraniční investice v Rusku v roce 2006 se odhadují na 31 miliard USD v porovnání se 14,6 miliardy USD v roce 2005; vzhledem k tomu, že přímé zahraniční investice EU v Rusku se více než zdvojnásobily z 2,5 miliard EUR v roce 2002 na 6,4 miliard EUR v roce 2004, což z EU dělá největšího zahraničního investora v Rusku,
H. vzhledem k tomu, že zahraniční firmy v konkrétních oblastech, jako je velkoobchod a maloobchod, na které v roce 2005 připadalo 38,2 % celkových přímých zahraničních investic v Rusku, zaznamenaly nárůst příjmů v důsledku vzestupu domácí spotřeby v Rusku,
I. vzhledem k tomu, že devadesátá léta dvacátého století byla poznamenaná hyperinflací a 75% devalvací rublu v srpnu 1998, což téměř přivedlo Ruskou federaci k bankrotu,
J. vzhledem k tomu, že od února 2005 vážou ruské měnové orgány kurz rublu na měnový koš, v němž euro zaujímá rostoucí podíl (40 % v polovině roku 2006; pravděpodobně 52 % na konci roku 2007), a v současnosti mají více než 100 miliard rezerv v eurech,
K. vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářské situace umožnilo Rusku nejen splatit veškeré své dluhy u Mezinárodního měnového fondu (MMF) a Pařížského klubu, ale rovněž vytvořit rezervní fond, ve kterém od roku 2004 nashromáždilo přes 100 miliard USD,
L. vzhledem k tomu, že zahraniční investice v odvětví energetiky klesly z 85 % všech investic v roce 1996 na pouhých 60 % všech investic,
M. vzhledem k tomu, že produkce a tranzit energie v černomořské oblasti mají pro zásobování Evropské unie energií strategický význam, a vzhledem k tomu, že energetika představuje odvětví, v němž probíhá významná spolupráce s Organizací pro hospodářskou spolupráci v oblasti Černého moře (BSEC), jejímž je Rusko zakládajícím členem,
N. vzhledem k tomu, že EU v průměru dováží z Ruské federace zhruba 28 % energie, kterou potřebuje, přičemž některé země dovážejí z Ruska až 100 % svého plynu, a vzhledem k tomu, že obchod spojený s energií představuje přibližně 65 % veškerého dovozu do EU z Ruska,
O. vzhledem k tomu, že Evropská unie je nejsilnějším regionem co se týče přihlašování práv duševního vlastnictví v Rusku s 37 % žádostí o patent a 41 % ochranných známek,
P. vzhledem k tomu, že Ruská federace, která již uzavřela dvoustrannou dohodu WTO o přístupu na trh se Spojenými státy, jež byla podepsána dne 19. listopadu 2006, musí pro splnění všech nutných podmínek přistoupení k WTO ještě uzavřít konečné dohody s Vietnamem, Kambodžou a Gruzií a ukončit mnohostranná jednání,
Q. vzhledem k tomu, že Ruská federace musí ukončit mnohostranná jednání o přistoupení k WTO,
R. vzhledem k tomu, že dohoda mezi EU a Ruskem o modernizaci stávajícího systému využívání transsibiřských tras vyřešila otázku plateb za přelety Sibiře, které Ruská federace požaduje od dopravců EU za přelety ruského území; vzhledem k tomu, že dohoda posílí spolupráci v oblasti dopravy v rámci SHP EU–Rusko,
Všeobecné poznámky
1. připomíná, že Rusko a členské státy EU jsou členy Rady Evropy; podporuje rozvoj politického pluralismu v Rusku a domnívá se, že situace v oblasti lidských práv v Rusku by měla tvořit integrální součást politického programu EU–Rusko;
2. zdůrazňuje, že vztahy mezi EU a Ruskem jsou v kritické fázi; vyzývá proto ke konstruktivní angažovanosti Ruska i EU zaměřené na výsledky, avšak ne za každou cenu; zdůrazňuje, že Evropská unie s Ruskem sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy a závazek prosazovat demokracii, lidská práva a právní stát, ale také cíl jednat na mezinárodní scéně i v rámci společného sousedství; lituje však, že se EU a Rusku nepodařilo překonat nedůvěru, která mezi nimi panuje;
3. domnívá se, že společné členství Ruska a členských států EU v Radě Evropy je oporou pro jejich sdílené hodnoty a závazek dosáhnout cílů stanovených v jejím statutu a úmluvách, tj. rozšiřovat a chránit lidská práva a prosazovat demokracii a právní stát v celé Evropě; vyzývá jak členské státy, tak Rusko, aby aktivně působily v Radě Evropy, neboť ta je platformou pro praktické uskutečňování těchto cílů; upozorňuje na velké množství žalob proti Rusku podaných k Evropskému soudu pro lidská práva; zdůrazňuje úlohu tohoto soudu při prosazování povinností členských států Rady Evropy;
4. konstatuje, že Ruská federace vytvořila celkově pozitivní makroekonomické prostředí, které přispívá k impozantnímu hospodářskému růstu, jenž následoval po krizi v roce 1998; připomíná, že tento růst je určován převážně velkým růstem světových cen energií;
5. bere na vědomí hospodářské a ostatní související politické reformy, které byly v Rusku v posledních letech provedeny, jmenovitě v daňové soustavě, systému fiskálního federalismu, veřejné správě a regulaci finančního systému; přesto je však přesvědčen, že jsou nezbytné další strukturální reformy, zejména ve zdravotnictví, vzdělávání, plynárenství, bankovním sektoru, a obecněji v oblasti prosazování právního státu, a vyzývá Ruskou federaci, aby pokračovala ve svých reformách, které budou přínosem pro Rusy i pro Evropany a umožní zvýšit přitažlivost Ruské federace v očích mezinárodních, a zejména evropských investorů, a budou tak mít významný a nezanedbatelný vliv na hospodářský růst a zároveň Ruské federaci umožní využít zahraniční poznatky a zkušenosti; zdůrazňuje, že veškeré další legislativní reformy musejí být prováděny v souladu s mezinárodními standardy;
6. je toho názoru, že účinná a rozsáhlá hospodářská spolupráce mezi Ruskem a EU by měla být založena na zásadách volného trhu, a vyzývá Rusko, aby pokračovalo v tržních reformách, aby se zdrželo politizace hospodářství a aby respektovalo nezávislost veřejných a soukromých institucí;
7. znovu opakuje význam řádného a účinného uplatňování zákonů a pravidel; je znepokojen nedostatečnou předvídatelností v oblasti uplatňování pravidel ze strany státních orgánů včetně soudů a neúspěšným vymáháním rozsudků; vyzývá ruské orgány, aby přijaly všechna nezbytná opatření za účelem nápravy této situace;
8. vyzývá Rusko, aby aktivněji bojovalo proti korupci a aby se zaměřovalo zejména na boj s příčinami tohoto jevu;
9. je přesvědčen, že tam, kde je to nezbytné, by měly být vyvinuty harmonizované a kompatibilní normy, předpisy a postupy posuzování shody;
10. vybízí Ruskou federaci, aby zajistila účinné uplatňování úmluv Mezinárodní organizace práce a aby přijala všechna opatření nezbytná pro účinný boj proti sociálnímu dumpingu; vybízí Ruskou federaci, aby učinila totéž v rámci dodržování Kjótského protokolu, a tím bojovala proti jakékoli podobě environmentálního dumpingu;
11. vítá dohodu podepsanou dne 25. května 2006 na summitu EU–Rusko v Soči, která zjednodušuje získávání víz pro ruské občany i pro občany Evropské unie a zjednodušuje postup při více vstupech pro určité profese, jako jsou obchodníci, a tím přispívá k usnadňování kontaktů a ke zlepšování obchodních vztahů;
12. zdůrazňuje, že intenzivnější hospodářské kontakty si vyžádají ještě ambicióznější zjednodušení udělování víz, které se bude rovněž vztahovat na osoby cestující v dobré víře, které nespadají ani do jedné ze stanovených kategorií, a liberalizaci v dlouhodobém měřítku;
Regulační rámec – rámec spolupráce
13. zdůrazňuje, že přistoupení Ruska k WTO a důsledky tohoto kroku pro liberalizaci obchodu i pro závazek Ruska k dodržování pravidel WTO mají velký význam, a to i pro EU, a je přesvědčen, že členství ve WTO bude silným podnětem pro zahraniční investory a motorem hospodářského růstu v Rusku a že zvýší obchodní výměnu s EU; naléhá na Ruskou federaci, aby nejen usilovala o uzavření zbývající dvoustranné dohody WTO o přístupu na trh, ale aby rovněž plnila a prováděla své závazky plynoucí z dohod, které již podepsala, například z dohody s ES;
14. vyzývá Ruskou federaci, aby v souvislosti se svým budoucím přistoupením k WTO vyřešila problémy spojené s vývozními sazbami na dřevo pro skandinávské země a rovněž problémy spojené s železničními sazbami stanovenými v závislosti na místě určení, zejména pro pobaltské země, které jsou považovány za diskriminační;
15. věří, že přistoupení k WTO by mělo vést k hlubší hospodářské integraci mezi EU a Ruskem v rámci SHP; vyzývá Komisi, aby zvážila jednání o možné dohodě o volném obchodu po přistoupení Ruska k WTO;
16. zdůrazňuje nutnost konstruktivního dialogu mezi EU a Ruskem a znovu opakuje, že je důležité vybudovat SHP a dále rozvíjet cíle dohodnuté v plánu postupu pro SHP, zvláště pokud jde o vytvoření otevřeného a integrovaného trhu mezi EU a Ruskem;
17. věří, že provádění „cestovní mapy“ by mělo pokračovat souběžně s jednáním o nové DPS; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby soustředily své úsilí na zahájení jednání o nové DPS; požaduje, aby byl bez prodlení oficiálně informován o jakémkoli pokroku v tomto ohledu;
18. domnívá se, že pokud jednání s Ruskem o nové DPS nepovede ke hmatatelným výsledkům, měla by EU uvažovat o jiném přístupu založeném na povzbuzení probíhajících prací na „cestovních mapách“ v rámci čtyř společných prostorů a na vypracování společného přístupu v oblasti politické spolupráce;
19. zdůrazňuje, že pokrok ve společném prostoru svobody, bezpečnosti a práva, prostoru spolupráce na poli vnější bezpečnosti a prostoru výzkumu a vzdělávání, včetně kulturních hledisek, by měl výrazný ekonomický dopad; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby ruská vláda vynaložila v této oblasti více úsilí;
20. zdůrazňuje, že Ruská federace musí zlepšit svou politiku v oblasti ochrany zahraničních investic tak, aby byla v souladu s mezinárodně uznávanými standardy OECD, což by Evropské unii umožnilo zahájit jednání o uzavření dohod v oblasti ochrany a podpory investic;
Obchod, přístup na trh a investice
21. zdůrazňuje význam zlepšení investičního klimatu v Rusku; věří, že toho lze dosáhnout pouze prosazováním a zajišťováním nediskriminačních, transparentních a předvídatelných podnikatelských podmínek, zakotvených v pevných demokratických hodnotách; dále zdůrazňuje, že je třeba omezit byrokracii a podporovat obousměrné investice;
22. bere na vědomí návrh zákona, který byl v Ruské federaci nedávno předložen a který vládě umožňuje, aby zamítala zahraniční nabídky na většinové podíly v ruských společnostech, a tím bránila zahraničnímu vlastnictví převyšujícímu 49 % ve společnostech působících ve 39 strategických průmyslových odvětvích; zpochybňuje tento návrh zákona jako takový, jakož i výběr a rostoucí počet průmyslových odvětví, která byla klasifikována jako strategická a nezbytná pro národní bezpečnost; domnívá se, že tento krok nevede ke zlepšení investičního klimatu, nýbrž že vyvolává zásadní otázky ohledně role státu v tržní ekonomice a o hospodářské soutěži v klíčových odvětvích hospodářství; domnívá se, že vlastnictví společností je otázkou, kterou v Rusku, stejně jako kdekoli jinde, nejlépe vyřeší trh;
23. zdůrazňuje, že zakládání a provozu společností by se mělo napomáhat recipročně; konstatuje, že EU je otevřena investicím z Ruska, jak naznačuje nárůst počtu ruských podniků působících v EU, zejména v odvětví energetiky a ocelářství; žádá proto, aby zahraniční společnosti působící v odvětvích přírodních zdrojů v Rusku měly stejná přístupová práva jako společnosti ruské;
24. konstatuje, že se v Rusku v některých odvětvích hospodářství nadále daří státnímu obchodu;
25. bere na vědomí zřízení tzv. zvláštních hospodářských zón, které nabízejí zvláštní pobídky pro investice, což je vývoj, který by mohl být výhodný pro evropské podniky; vybízí Ruskou federaci, aby v těchto zónách zaručila důstojné pracovní podmínky a dodržování odborových práv pracovníků; žádá přísné dodržování a nezávislé monitorování lidských práv a sociálních a environmentálních standardů v těchto zvláštních hospodářských zónách;
26. oceňuje pokrok, kterého bylo dosaženo při výběru cel; naléhavě žádá ruskou vládu, aby dále zjednodušovala, standardizovala a automatizovala své celní postupy a aby vybírala cla předvídatelným a nenahodilým způsobem, který by nezpomaloval pohyb zboží;
27. zdůrazňuje, že přistoupení Ruska k WTO nesmí vést ke zvýšení dovozních cel a k posílení protekcionismu ve srovnání s obdobím před přistoupením;
28. konstatuje, že Komise uplatnila antidumpingová opatření na ruský vývoz dusičnanu amonného, chloridu draselného, řady produktů z oceli, křemíku a močoviny; naléhavě žádá ruské podniky, aby vyvážely do EU za spravedlivých obchodních podmínek a aby poskytovaly nutné informace vyšetřovatelům ze Společenství, kteří případy dumpingu zkoumají, aby se situace zlepšila a výkonné orgány EU mohly rychle ukončit uvalená antidumpingová opatření;
29. bere na vědomí ruská antidumpingová cla uvalená na vývoz z EU, zvláště na produkty z oceli; zastává názor, že by tyto konflikty měly být přednostně vyřešeny;
30. vyjadřuje politování nad tím, že Rusko používá nástroje obchodní politiky pro účely vnější politiky způsobem, který je neslučitelný s pravidly WTO;
31. upozorňuje na neodůvodněný zákaz, který již dva roky postihuje dovozy masa z Polska, a doporučuje vyřešit tento problém, jehož existence není slučitelná s pravidly WTO, co nejrychleji;
Práva duševního vlastnictví
32. zdůrazňuje, že je třeba zlepšit legislativu a vymáhání práva v oblasti ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, a tím zlepšit hospodářskou soutěž a zvýšit přitažlivost investičního prostředí, a to tak, že se regulační systémy přiblíží nejlepším mezinárodním standardům a normám; naléhá na ruské orgány, aby před nadcházejícím členstvím Ruska ve WTO sladily část IV ruského občanského zákoníku pojednávající o právech duševního vlastnictví s pravidly WTO a s mezinárodními dohodami, zejména s Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), a zajistily jejich úplné uplatňování, a tím umožnily efektivní boj proti padělání a pirátství;
33. zdůrazňuje, že k účinné ochraně práv duševního vlastnictví a k zajištění rychlejšího trestního stíhání je nutné upravit současný soudní systém; konstatuje nárůst případů, ve kterých byly evropské podniky úspěšné, ale je hluboce znepokojen nedostatečným vymáháním rozsudků;
34. je hluboce znepokojen problémem, jenž se konkrétně týká výroby a prodeje padělaných produktů, zejména léčiv, protože tím jsou poškozováni nejen zákonní výrobci, ale jedná se i o velké ohrožení zdraví veřejnosti;
35. vybízí ruské orgány, aby přijaly veškerá nutná a efektivní opatření k odhalování zdrojů nezákonné činnosti a k zastavení činnosti výrobních závodů nebo subjektů působících na internetu; konstatuje, že pokud jde o výrobní závody, měla by tato opatření zahrnovat opakované a neočekávané inspekce známých závodů ve spolupráci s vlastníky práv, a pokud jde o závody na výrobu optických médií, posílení systému udělování licencí; zdůrazňuje, že u subjektů působících na internetu by tato opatření měla zahrnovat uzákonění změn právních předpisů, které stanoví, že organizace pro kolektivní správu práv mohou jednat pouze jménem vlastníků práv, kteří toto jednání výslovně schválí, jakož i uzákonění ustanovení pro provádění Smlouvy o právu autorském (WCT) a Smlouvy o výkonech umělců a zvukových záznamech (WPPT), které přijala Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO) roku 1996;
Energetika
36. znovu potvrzuje potřebu koherentní evropské energetické politiky; zdůrazňuje, že je třeba, aby dvoustranné smlouvy mezi členskými státy EU a Ruskem, pokud jsou opravdu nutné, napomáhaly sledování celkových zájmů EU v oblasti energetické bezpečnosti;
37. zdůrazňuje nicméně, že hlavní cíl energetické politiky EU nemůže jednoduše spočívat v odstranění přetrvávající energetické závislosti na Rusku;
38. naléhavě žádá EU i Rusko, aby v rámci energetického dialogu EU–Rusko úzce spolupracovaly jak spolu navzájem, tak i se všemi sociálními partnery, a kladly při tom zvláštní důraz na řešení otázek spojených s udržitelností a pokračující spolehlivostí výroby, přepravy a využití energie, jakož i s energetickou účinností a zabezpečení dodávek; naléhá na EU, aby v úzké spolupráci s Ruskou federací podporovala investice do obnovitelné energie a vybízela ke sdílení technologií a sbližování právních předpisů s cílem vytvoření trvalého a oboustranně výhodného vztahu; vyzývá rovněž Ruskou federaci, aby se všemi svými partnery zacházela spravedlivě a nediskriminačně, aby usnadnila přístup evropských investorů na ruský trh a aby zohledňovala ochranu životního prostředí;
39. podporuje německé předsednictví v jeho cíli zajistit bezpečné dodávky energie a omezit energetickou závislost prostřednictvím spolupráce a dalšího dialogu o energii s Ruskem, a tím dát pevný a spolehlivý základ politice energetického partnerství, a dále prostřednictvím úsilí o diverzifikaci zdrojů energie zavedením závazných cílů energetické účinnosti a používání obnovitelných a alternativních energií; konstatuje, že vývoj takové strategie je společným zájmem EU a Ruska a že je pro EU nebezpečné, aby se stala příliš závislou na zemním plynu;
40. vítá ratifikaci Kjótského protokolu Ruskou federací v říjnu 2004; vyzývá EU a Ruskou federaci, aby úzce spolupracovaly za účelem podpory technické inovace a zlepšení účinnosti v odvětví energetiky a aby společně uvažovaly o budoucích strategiích pro dosažení snížení emisí skleníkových plynů pro období po vypršení protokolu v roce 2012;
41. je přesvědčen, že jediným způsobem, jak dosáhnout oficiální dohody o energii ratifikované Ruskem, je vyjednat nový rámcový dokument, tj. dokument v kontextu nové DPS; navrhuje, aby byly do nového dokumentu přeneseny některé prvky evropské Smlouvy o energetické chartě, neboť je nepřijatelná současná situace, kdy žádná oficiální dohoda neexistuje;
42. podporuje programy na zlepšení energetické infrastruktury, která spojuje Rusko a členské státy EU;
43. vyjadřuje obavy z nacionalistických a monopolistických tendencí při řízení ruských energetických zdrojů; je hluboce znepokojen obtížemi, které mají zahraniční a soukromé podniky při investování do budoucího rozvoje v ruském kontinentálním šelfu; vyzývá Rusko, aby zaujalo liberálnější přístup a v souladu s pravidly WTO vytvořilo rovné podmínky, které zahraničním podnikům umožní, aby konkurovaly ruským firmám;
44. uznává, že se investuje velké množství peněz do údržby infrastruktury distribuce směrem k odběrateli a do produktovodů; zdůrazňuje však, že nedostatek investic, včetně investic zahraničních, by mohl podle expertů vést k nedostatku plynu již v roce 2010;
45. znovu opakuje výzvu Parlamentu Komisi a členským státům, aby nepodceňovaly nebezpečí nedostatečných dodávek plynu z Ruska po roce 2010 z důvodu chybějících investic do ruské energetické infrastruktury; podporuje dialog mezi EU a Ruskem v oblasti energetiky jako platformu pro řešení otázky nutných investic do ruských a evropských energetických infrastruktur, aby byla zajištěna bezpečnost jak dodávek, tak i poptávky; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit účinné a včasné mechanismy pro krizovou komunikaci mezi EU a Ruskem; zdůrazňuje klíčový význam koherence, úzké koordinace a solidarity mezi členskými státy EU v rámci dialogu o energetice; zdůrazňuje, že je třeba, aby EU sledovala paralelní strategii usilující jak o lepší zabezpečení energetických dodávek, tak o jejich diverzifikaci, a že je důležité, aby EU a Rusko spolupracovaly v oblasti ochrany životního prostředí, energetické účinnosti, úspory energie a obnovitelné energie;
46. vyzývá Rusko, aby neuplatňovalo dvojí systém cen v oblasti zdrojů energie, což je v každém případě v rozporu s pravidly WTO;
47. vyzývá Ruskou federaci, aby v úzké spolupráci s EU přistoupila k investicím do modernizace svých jaderných elektráren, zejména do infrastruktury, nových technologií a obnovitelných energií, a tím aby reflektovala plnění společných cílů bezpečnosti, energetické účinnosti a ochrany životního prostředí a veřejného zdraví;
48. opakuje svou podporu otevření trhu EU ruským vývozům elektřiny za podmínky, že příslušné ruské bezpečnostní normy, zejména pokud jde o jaderné elektrárny a bezpečné zpracování a likvidaci jaderného odpadu, dosáhnou úrovně EU, aby se zamezilo riziku environmentálního dumpingu;
Doprava
49. bere na vědomí doporučení skupiny na vysoké úrovni pro prodloužení hlavních transevropských dopravních os do sousedních zemí a regionů; podporuje zejména rozvoj dopravní infrastruktury mezi EU a Ruskem, tj. harmonizaci podmínek železniční dopravy;
50. vítá dohodu mezi EU a Ruskou federací týkající se plateb za přelet Sibiře, která byla podepsána dne 24. listopadu 2006 na summitu EU–Rusko v Helsinkách; domnívá se, že tato dohoda umožní normalizovat a posílit vztahy mezi EU a Ruskou federací v oblasti letecké dopravy a zlepšit významným způsobem konkurenceschopnost evropských leteckých společností a usnadní jejich činnost směřující k nově vznikajícím asijským trhům;
Další specifická odvětví
51. zastává názor, že obchod se službami je nezbytnou součástí budoucích obchodních vztahů EU a Ruska; vyzývá ke sbližování právních předpisů EU a Ruska, zvláště v oblastech, jako jsou finanční služby, telekomunikace a doprava, a požaduje zastavení diskriminační politiky uplatňované v současnosti vůči pobaltským zemím v oblasti železničních poplatků za dovoz a vývoz;
52. zdůrazňuje, že je důležité zajistit stabilitu finančního systému, podporovat konsolidaci zdravého finančního sektoru a efektivního systému ochrany zákazníků finančních služeb tím, že se zlepší právní předpisy a zavede účinný dohled a provádění opatření splňujících nejvyšší standardy a normy platné pro dodavatele finančních služeb;
53. domnívá se, že tyto reformy budou příznivé pro investiční klima a že mohou hrát hlavní roli v umožnění trvalého hospodářského růstu v Rusku, méně závislého na vývozu energie a ceně energie;
54. zdůrazňuje význam hospodářské soutěže a otevřenost odvětví finančních služeb; vyjadřuje v této souvislosti znepokojení nad existujícími překážkami při udělování licencí pobočkám zahraničních bank;
55. domnívá se, že by se mělo více spolupracovat na sbližování právních předpisů v odvětví zemědělství, zejména ve věci hygienických a rostlinolékařských opatření; zdůrazňuje význam, jaký má pro mnoho členských států vývoz zemědělských produktů do Ruska, tj. ryb, masa a mléčných výrobků; naléhá na EU, aby nalezla společné řešení problémů s vývozem na ruský trh, zvláště ohledně hygienických a rostlinolékařských opatření;
56. vyzývá Rusko, aby vůči dováženým výrobkům neuplatňovalo rostlinolékařská nebo veterinární omezující opatření, která mají diskriminační charakter nebo která jsou založena na přísnějších požadavcích, než jsou ty, které jsou uplatňovány na domácí produkty;
Vztahy s dalšími obchodními partnery
57. zdůrazňuje, že rozvoj strategického hospodářského partnerství mezi EU a Ruskem by měl brát v úvahu geopolitickou polohu Ruska; zdůrazňuje, že je nezbytné propojit přístup EU k Rusku s ostatními snahami v tomto regionu, například s evropskou politikou sousedství, Severní dimenzí a Černomořskou strategií;
58. vítá iniciativu „černomořské spolupráce“ v rámci evropské politiky sousedství, jež podporuje lepší regionální spolupráci mezi dotčenými státy černomořské oblasti, Ruskou federací a EU v odvětvích, jako je energetika, doprava a životní prostředí, a jež rovněž posiluje dialog v oblasti dodržování lidských práv, demokracie a řádné veřejné správy;
59. dále uznává, že by mohlo být pozitivním příspěvkem posílení rozšířené meziregionální spolupráce mezi EU a Organizací pro hospodářskou spolupráci v oblasti Černého moře (BSEC) v rámci nové iniciativy „černomořské synergie“;
60. zdůrazňuje význam posilování regionální spolupráce mezi EU a Ruskem v rámci Severní dimenze, v níž jsou EU a Rusko spolu s Islandem a Norskem rovnocennými partnery; zdůrazňuje, že je třeba vypracovávat konkrétní partnerské projekty, a tím podporovat a posilovat stávající projekty spolupráce a mnohostranných partnerství, zejména pokud jde o spolupráci v oblasti Baltského moře v souladu se strategií pro Baltské moře v rámci Severní dimenze, kterou Parlament podpořil ve svém usnesení ze dne 16. listopadu 2006
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2006)0494 . ; zdůrazňuje význam dalšího hospodářského a sociálního rozvoje v kaliningradské oblasti jako vzoru pro posílenou hospodářskou a obchodní spolupráci EU a Ruska;
61. zdůrazňuje přínos, který by mělo posílení vztahů mezi EU a Ruskem v odvětví cestovního ruchu, neboť mnohé oblasti členských států jsou považovány za tradiční destinace ruských návštěvníků;
62. upozorňuje na to, že je třeba urychleně vyřešit problémy spojené se zlepšením infrastruktury hraničních přechodů mezi Ruskem a Lotyšskem (ale také na hranicích dalších členských států Evropské unie, které mají společnou hranici s Ruskem), a to s využitím zdrojů EU a Ruské federace na otevření stávajících i nových hraničních přechodů; zdůrazňuje, že je rovněž důležité rozvíjet hraniční infrastrukturu v tranzitních zemích, jako je Ukrajina, a tím usnadnit a urychlit spolupráci mezi EU a Ruskem;
63. domnívá se, že oba partneři mají společný zájem na stabilním, bezpečném a demokratickém sousedství, a podporuje rozvoj dobrých sousedských vztahů v oblasti obchodní a hospodářské spolupráce mezi zeměmi v tomto regionu; zdůrazňuje, že společné prosazování lidských práv a provádění evropské politiky sousedství poskytuje řadu příležitostí k mnohostranné spolupráci, v neposlední řadě prostřednictvím posílené politiky sousedství směrem na východ, s cílem podpořit konstruktivní spolupráci v oblasti životního prostředí, energetiky, infrastruktury a obchodu;
64. domnívá se, že přetrvávající konflikty ve společném sousedství představují významnou překážku pro hospodářský rozvoj tohoto regionu a že podpora jejich urovnání v souladu se zásadami mezinárodního práva, včetně řešení jejich hospodářských důsledků, by měla být prioritou pro další podporu hospodářského rozvoje a prosperity zemí společného sousedství;
o
o o
65. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Ruské federace.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Vztahy mezi EU a Ruskem dospěly do zásadního bodu.
Po období hospodářské stagnace v posledních letech existence Sovětského svazu a v době hluboké deprese v 90. letech 20. století vykazovalo ruské hospodářství od roku 1999 rychlý růst.
V letech 1999 až 2005 rostl HDP Ruska v průměru o 6,7 % ročně ; v roce 2006 HDP Ruska vzrostl o 6,5 %.
Srdcem hospodářské výkonnosti Ruska je energie.
Rusko ovládá více než 20 % známých světových zásob zemního plynu a 5 % prokázaných zásob ropy.
V současné době konkuruje Saúdské Arábii jako největší světový producent a vývozce ropy a je bezpochyby na prvním místě v produkci a vývozu zemního plynu.
Rusko nesmírně těžilo z prudkého růstu cen těchto komodit na světovém trhu.
V roce 2005 ropa a zemní plyn tvořily 63 % ruského vývozu a představovaly 37 % příjmů státního rozpočtu.
Díky své nové hospodářské síle získalo Rusko sebedůvěru a vyvinulo si silný smysl pro nezávislost.
V důsledku toho začalo být stále citlivější vůči vnější kritice své vnitrostátní politiky.
Současně někteří pozorovatelé konstatovali, že se ruské reformy začaly zpomalovat.
Kromě toho do ruského hospodářství ve stále větší míře zasahuje vláda.
Navíc, ačkoli Rusko po desetiletí požívalo pověsti spolehlivého dodavatele ropy a plynu, byla tato pověst v posledních měsících poškozena.
Na počátku roku 2006 Rusko v rámci sporu o ceny přerušilo dodávky zemního plynu na Ukrajinu, což postihlo rovněž některé členské státy EU.
V listopadu 2006 se rozšířily zprávy, že Rusko se snaží utvořit globální kartel zahrnující Alžírsko, Katar, Libyi, středoasijské země a možná Írán, aby posílilo svou vyjednávací pozici v politických jednáních s EU.
V lednu 2007 vedl konflikt Ruska s Běloruskem ohledně cen ropy a tranzitních poplatků k dočasnému přerušení ruských dodávek ropy do některých členských států EU.
Hledání společné reakce na tuto novou situaci se pro členské státy EU ukázalo jako obtížné a od doby, kdy Rusko začalo jednat s řadou členských států EU na dvoustranné úrovni, je ještě komplikovanější.
V prosinci 2007 vyprší první desetileté období platnosti Dohody o partnerství a spolupráci (DPS) a blíží se přistoupení Ruska k WTO.
To skýtá jedinečnou příležitost ke stanovení nových základů vztahů EU a Ruska a upevnění vazeb ku vzájemnému prospěchu.
Vzájemná hospodářská závislost
I přes složité celkové vztahy mezi EU a Ruskem jsou obecné podmínky pro posílení hospodářských vazeb mezi Ruskem a EU příznivé.
Není pochyb o tom, že se EU a Rusko navzájem potřebují.
Obchod mezi Ruskem a EU vzrostl za posledních pět let o více než 70 %.
V roce 2005 činil více než 163 miliard EUR.
Hospodářské struktury EU a Ruska se ve velké míře doplňují.
Energie
EU je bezpochyby nejdůležitějším obchodním partnerem Ruska a připadá na ni 52,9 % jeho vývozu a dovozu.
EU je nejdůležitějším místem určení vývozu ruské ropy a plynu.
63 % ruského vývozu ropy a 62 % ruského vývozu zemního plynu směřuje do EU.
Protože hospodářská prosperita Ruska do velké míry závisí na jeho vývozu energie, má Rusko silný zájem na stabilních vztazích s EU.
Podobně EU potřebuje udržovat dobré vztahy s Ruskem, protože je do značné míry závislé na dovozu energie a Rusko je největším dodavatelem ropy a zemního plynu do EU.
Z Ruska pochází 30 % dovozu ropy do EU (což představuje 27 % celkové spotřeby ropy v EU) a 50 % dovozu zemního plynu do EU (což představuje 25 % spotřeby zemního plynu).
Závislost EU na dovozu energie podle odhadů do roku 2030 vzroste na zhruba 70 % a očekává se, že podíl Ruska zůstane vysoký.
Zahraniční investice
Rusko navíc potřebuje přilákat více přímých zahraničních investic, aby udrželo a zvýšilo růst produkce v celém svém odvětví energetiky.
Rusko již přijalo určitá opatření, aby zlepšilo svou atraktivitu pro zahraniční investory změnami obecných právních předpisů pro přímé zahraniční investice, zefektivněním své daňové správy, přijetím zásad dobrého řízení a správy podle OECD, reformami pozemkového práva, celního sazebníku a devizových předpisů a odstraněním devizové kontroly rublu.
To přispělo ke značnému zrychlení toků přímých zahraničních investic v posledních letech, s malým propadem v roce 2005.
V roce 2006 činily tyto investice podle odhadů 22,5 miliard EUR.
EU je nejdůležitějším zdrojem přílivu přímých zahraničních investic do Ruska.
Připadá na ni zhruba 70 % všech akumulovaných zahraničních investic v Rusku.
Přímé investice EU v Rusku se od roku 2002 (2,5 miliard EUR) a 2004 (6,4 miliard EUR) více než zdvojnásobily.
Přesto v porovnání s ostatními novými ekonomikami Rusko stále přitahuje relativně málo přímých zahraničních investic v poměru k velikosti svého hospodářství a úrovni rozvoje.
Kromě toho velká část evidovaných příchozích investic pravděpodobně dosud pochází z ruských aktiv držených v zahraničí a reinvestovaných v Rusku, a nikoli od zahraničních investorů přinášejících do ruského hospodářství nový kapitál.
Rusko potřebuje velké zahraniční investice na rozvoj svého odvětví energetiky.
Růst produkce ropy v Rusku v letech 2004 a 2005 prudce klesl a ruská produkce zemního plynu rovněž stagnovala.
Aby se udržela a zvyšovala míra růstu produkce v celém ruském odvětví energetiky a aby tento růst byl nadále zdrojem růstu ruského hospodářství, je třeba objevit nová naleziště, rozvinout je a vybavit novou technologií a infrastrukturou.
EU může nabídnout kapitál a nové technologie, včetně obnovitelných, pro produkci, spotřebu a účinnost energie (Rusko spotřebovává třikrát až čtyřikrát více energie na jednotku HDP než jiné země s podobným klimatem).
Podniky z EU však váhají s realizací nutných investic, protože cítí narůstající státní zásahy do odvětví energetiky, vysokou míru korupce ve veřejné správě, neprůhledný a neúčinný soudní systém a slabá majetková práva.
Kromě toho, jak naznačil nedávný velký nárůst spotřeby, je Rusko velkým trhem pro zboží a služby z EU se značným potenciálem růstu.
Z těchto důvodů je v oboustranném zájmu Ruska i EU prohloubit vzájemné hospodářské vztahy.
Přistoupení Ruska k WTO
Přistoupení Ruska k WTO je v tomto směru důležitým krokem.
Příslušná jednání nyní vstoupila do své závěrečné fáze.
Dvoustranné dohody o přístupu na trh byly uzavřeny s EU dne 21. března 2004 a s USA dne 19. listopadu 2006.
Rusko ještě musí potvrdit svou předešlou dohodu s Gruzií a uzavřít dohodu s Kambodžou,Vietnamem a případě Saúdskou Arábií.
Ačkoli celkový dopad přistoupení k WTO na Rusko bude záviset na podmínkách přistoupení, které Rusko a jeho obchodní partneři ve WTO nakonec sjednají, Rusko bude muset pravděpodobně snížit cla a jiná opatření chránící průmyslová odvětví citlivá na dovoz, například u automobilů a letadel, a bude muset otevřít klíčová odvětví finančních služeb – bankovnictví a pojišťovnictví – zahraniční konkurenci.
To otevírá příležitosti pro podniky z EU.
V Rusku by takové změny mohly v krátkodobém výhledu vést ke ztrátě pracovních míst v uvedených oblastech a mohly by vést k tomu, že by ruská vláda musela poskytovala pojištění v nezaměstnanosti a další podpory.
Z dlouhodobého hlediska však ekonomická teorie a zkušenosti zemí, které prošly podobným přerodem, naznačují, že liberalizace obchodu povede k výkonnější ruské ekonomice a zvýšení životní úrovně průměrného ruského občana.
Kromě toho by přistoupením k WTO Rusko znovu ujistilo potenciální investory doma i v zahraničí o tom, že je rozhodnuto začlenit se do světového hospodářství na základě stabilního a předvídatelného rámce.
Tím se Rusko stane bezpečnějším místem pro investice ruských společností i podniků z EU.
Současně WTO pro Rusko představuje mnohostranné fórum k řešení obchodních sporů s ostatními členy WTO.
Jako člen WTO se Rusko bude moci podílet na tvorbě a provádění pravidel.
Z těchto důvodů by EU měla naléhat na uzavření zbývajících dohod.
Rozvoj regulačního rámce
EU a Rusko by se měly zaměřit i na provádění plánů postupu pro čtyři společné prostory a co nejdříve zahájit jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci.
Ústředním bodem nové DPS s Ruskem by měly být vztahy v oblasti energetiky.
Ačkoli Rusko odmítá ratifikovat Smlouvu o energetické chartě, prezident Vladimír Putin na summitu v Lahti v říjnu 2006 naznačil, že Rusko její zásady neodmítá.
Měl by tedy být vypracován nový dokument s uvedenými zásadami a změnou některých článků.
Tento dokument by pak měl tvořit součást jednání o DPS.
Obecně by nová DPS měla posílit zákonnost v oblasti energetiky tak, že vytvoří rovná pravidla pro všechny zúčastněné vlády, a tím zmírní rizika spojená s obchodem a investicemi.
Dohoda o volném obchodu
Navíc s ohledem na posun hospodářských vztahů po přistoupení Ruska k WTO by EU a Rusko měly pokračovat v přípravných rozhovorech o případné dohodě o volném obchodu, které byly iniciovány na summitu EU–Rusko v Soči v květnu 2006.
Rozsáhlá a komplexní dohoda o volném obchodu by podpořila diverzifikaci obchodních a investičních vztahů mezi EU a Ruskem, které se nyní příliš úzce zaměřují na odvětví energetiky.
Současně by DVO představovala příležitost pro vybudování silnějšího partnerství EU a Ruska v obchodu a investicích do energetiky na základě oboustranného zájmu.
18.
4.
2007
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci
pro Výbor pro mezinárodní obchod
k hospodářským a obchodním vztahům mezi EU a Ruskem
( 2006/2237(INI) )
Navrhovatel:
Jan Marinus Wiersma
NÁVRHY
Výbor pro zahraniční věci vyzývá Výbor pro mezinárodní obchod jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. zdůrazňuje, že vztahy mezi EU a Ruskem jsou v kritické fázi; vyzývá proto ke konstruktivní angažovanosti Ruska i EU zaměřené na výsledky, avšak ne za každou cenu; zdůrazňuje, že EU s Ruskem sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy a závazek prosazovat demokracii, lidská práva a právní stát, ale také cíl jednat na mezinárodní scéně i v rámci společného sousedství; lituje však, že se EU a Rusku nepodařilo překonat nedůvěru, která mezi nimi panuje;
2. domnívá se, že konstruktivní angažovanost znamená skutečný a oboustranný závazek řešit sporné otázky a usilovat o sblížení hospodářských zájmů, demokracie a bezpečnosti v rámci společného sousedství a současně dodržovat zásady Rady Evropy, k nimž se zavázaly jak členské státy, tak Rusko; domnívá se, že společné členství Ruska a členských států EU v Radě Evropy je oporou pro jejich sdílené hodnoty a závazek dosáhnout cílů stanovených v jejím statutu a úmluvách, tedy rozšiřovat a chránit lidská práva, prosazovat demokracii a právní stát v celé Evropě; vyzývá jak členské státy EU, tak Rusko, aby aktivně působily v Radě Evropy a využívaly ji jako jednu z platforem pro praktické uskutečňování těchto cílů; upozorňuje na velké množství žalob proti Rusku podaných k Evropskému soudu pro lidská práva; zdůrazňuje úlohu tohoto soudu při prosazování povinností členských států Rady Evropy;
3. podporuje pokračování a rozšíření konzultací EU s Ruskem v oblasti lidských práv a vyzývá, aby byl do tohoto procesu zapojen jak Evropský parlament, tak evropské a ruské nevládní organizace; domnívá se, že nedílnou součástí politických jednání mezi EU a Ruskem by měla být situace v oblasti lidských práv v Rusku, a to zejména svoboda slova a nezávislost médií, právní předpisy pro činnost nevládních organizací a zacházení s obhájci lidských práv, jakož i rasismus a xenofobie;
4. zdůrazňuje tedy, že komplexní strategické partnerství EU a Ruska, které bude vycházet z nové smlouvy mezi EU a Ruskem, by mělo podporovat společné hodnoty, demokratickou správu, právní stát a dobré sousedské politiky, vzájemný přístup na trh a dodržování tržních pravidel; očekává, že silnější hospodářské vztahy založené na reciprocitě a zaměřené na prohloubení vzájemné důvěry půjdou ruku v ruce s nutnými politickými podmínkami pro spolupráci v ostatních oblastech společného zájmu a sníží pravděpodobnost toho, že jeden z bude partnerů směšovat hospodářské zájmy s politickými motivacemi; opakovaně tedy zdůrazňuje, že společná politika EU vůči Rusku a dvoustranné vztahy členských států s touto zemí by měly být založeny na společně dohodnutých zásadách;
5. zdůrazňuje, že je důležité uzavřít jednání mezi WTO a Ruskem; oceňuje uzavření dvoustranné dohody mezi EU a Ruskem, avšak zdůrazňuje, že je třeba důsledně dodržovat společně dohodnutý rámec; v této souvislosti zdůrazňuje, že diskriminační hospodářské politiky, jako jsou například dvojí sazby, nejsou v souladu se zásadami, na nichž jsou vztahy mezi EU a Ruskem založeny; vyjadřuje obavu, že evropské investice v Rusku nepožívají stejné úrovně právní ochrany a stejný přístup na trh, jaké jsou poskytovány ruským investorům v EU, a to nejen v tzv. strategických odvětvích ruského hospodářství;
6. vyjadřuje obavy ohledně sociální a politické polarizace a omezování demokratického prostoru před volbami do Státní dumy v prosinci 2007 a před prezidentskými volbami v březnu 2008; vyzývá ruské orgány, aby zajistily ruskému lidu právo na svobodné volby vytvořením podmínek nutných pro svobodný a spravedlivý volební proces a poskytly opozičním stranám příležitost k vedení kampaně, a aby dodržovaly zásadu svobody slova; podporuje rozvoj politického pluralismu v Rusku; zdůrazňuje, že pokud mají být volby považovány za svobodné a spravedlivé, bude mít klíčový význam svoboda médií;
7. vyjadřuje obavy, že praxe zpolitizovaných procesů, jako v případě Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva, může snížit důvěru v právní stát, narušit tržní hospodářství v Rusku a být překážkou pro jeho hospodářské vztahy s EU;
8. zdůrazňuje význam intenzivnější regionální spolupráce mezi EU a Ruskem v rámci Severní dimenze, v níž jsou EU a Rusko spolu s Islandem a Norskem rovnocennými partnery; zdůrazňuje, že je třeba připravovat konkrétní partnerské projekty na podporu a posílení stávajících projektů spolupráce a mnohostranných partnerství, zejména pokud jde o spolupráci v oblasti Baltského moře v souladu se strategií pro Baltské moře v rámci Severní dimenze, kterou Parlament podpořil ve svém usnesení ze dne 16. listopadu 2006
Přijaté texty , P6_TA(2006)0494 . ; zdůrazňuje význam dalšího hospodářského a sociálního rozvoje v kaliningradské oblasti jakožto vzoru pro prohlubování hospodářských a obchodních vztahů mezi EU a Ruskem;
9. věří, že oba partneři mají společný zájem na stabilním, bezpečném a demokratickém sousedství a podporuje rozvoj dobrých sousedských vztahů v oblasti obchodní a hospodářské spolupráce mezi zeměmi v tomto regionu; zdůrazňuje, že společné uplatňování lidských práv a Evropské politiky sousedství poskytuje mnoho příležitostí k mnohostranné spolupráci, v neposlední řadě prostřednictvím posílené politiky sousedství směrem na východ zaměřené na podporu konstruktivní spolupráce v oblasti životního prostředí, energetiky, infrastruktury a obchodu;
10. domnívá se, že přetrvávající spory ve společném sousedství představují významnou překážku pro hospodářský rozvoj tohoto regionu a že podpora jejich urovnání v souladu se zásadami mezinárodního práva, včetně řešení jejich hospodářských důsledků, by měla být prioritou, jež dále podpoří hospodářský rozvoj a prosperitu zemí společného sousedství;
11. vyjadřuje obavy ohledně nedostatečného pokroku EU při stanovování mandátu pro jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci; vyzývá EU a Rusko, aby vyřešily zásadní obchodní spory, a umožnily tak EU a Rusku dosáhnout pokroku; zdůrazňuje, že dohodnutý společný postoj všech členských států je nezbytným předpokladem pro účinná jednání s Ruskem a že je rozhodně třeba se vyhýbat dvoustranným dohodám, které oslabují skutečnou společnou strategii EU; vyzývá Rusko, aby odstranilo překážky obchodu, které způsobily, že některé členské státy EU nemohly tento mandát přijmout;
12. podporuje další rozvoj celních a obchodních postupů umožňujících zrychlený pohyb zboží mezi EU a Ruskem; uvědomuje si, že toho lze dosáhnout elektronickou výměnou informací mezi celními službami společně s moderními postupy řízení rizik, které uznávají potřebu ochrany obchodních a jiných údajů a obchodního tajemství; věří, že to dotčeným zemím přinese výhody v podobě větší hospodářské aktivity a bezpečnosti; zdůrazňuje, že za účelem zjednodušení tohoto procesu by měly vznikat pilotní projekty zahrnující Rusko, EU a členské státy;
13. domnívá se, že Rada, Komise a členské státy by neměly posilovat obchodní vztahy s Ruskem na úkor států hraničících s Ruskem, aby nedocházelo k situacím, kdy moskevské úřady používají obchodní vztahy s EU jako záminku pro trestání těchto zemí nebo jako alternativu k obchodování s tradičními trhy zemí, se kterými mají napjaté politické vztahy, jako v případě zákazu dovozu zemědělských výrobků z Polska a vína z Moldavska a Gruzie;
14. přestože vítá ambiciózní energetický balíček navrhovaný Komisí jako krok vpřed, připomíná, že evropská hospodářství zůstanou nejméně ve střednědobém horizontu závislá na dovozu energie, což s sebou nese hrozbu energetického vydírání dodavateli; zdůrazňuje, že vztahy s Ruskem, jakožto významným dodavatelem energie, je třeba zakotvit v transparentním, vzájemně prospěšném strategickém rámci založeném na reciprocitě a nediskriminaci, pokud jde o přístup na trh a vzájemné dodržování tržních pravidel; považuje vzájemné propojení v oblastech výroby, dopravy a distribuce za hlavní cíl spravedlivého, bezpečného a transparentního vztahu v oblasti energetiky; je však znepokojen nedávnými případy zastavení dodávek plynu do několika sousedních zemí a zdůrazňuje, že strategické partnerství EU a Ruska v oblasti energetiky by mělo předcházet tomu, aby vývozy energie a státem kontrolované společnosti, které v působí v oblasti energetiky, byly využívány jako nástroje zahraniční politiky; zdůrazňuje, že zásady Energetické charty a závěry ze summitu G8 by měly být začleněny do nové smlouvy mezi EU a Ruskem, jak bylo dohodnuto na neformálním setkání Evropské rady v Lahti v roce 2006; zároveň zdůrazňuje, že je důležité, aby Rusko neprodleně ratifikovalo Energetickou chartu; zdůrazňuje potřebu loajální spolupráce mezi členskými státy EU při přijímání a uskutečňování energetických projektů zahrnujících Rusko;
15. znovu opakuje výzvu Parlamentu Komisi a členským státům, aby nepodceňovaly nebezpečí nedostatečných dodávek plynu z Ruska po roce 2010 z důvodu chybějících investic do ruské energetické infrastruktury; podporuje dialog mezi EU a Ruskem v oblasti energetiky jako platformu pro řešení otázky nutných investic do ruských a evropských energetických infrastruktur, aby byla zajištěna bezpečnost jak dodávek, tak i poptávky; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit účinné a včasné mechanismy pro krizovou komunikaci mezi EU a Ruskem; zdůrazňuje klíčový význam soudržnosti, úzké koordinace a solidarity mezi členskými státy EU v rámci dialogu o energetice; zdůrazňuje, že je třeba, aby EU sledovala paralelní strategii usilující jak o lepší zabezpečení energetických dodávek, tak o jejich diverzifikaci, a že je důležité, aby EU a Rusko spolupracovaly v oblasti ochrany životního prostředí, energetické účinnosti, úspory energie a obnovitelné energie;
16. vyzývá orgány Ruské federace, aby uskutečnily všechna nezbytná opatření k zaručení dodávek energie do EU a zejména k obnovení dodávek ropy do rafinérie Mažeikių v Litvě, které byly zastaveny dne 3. srpna 2006;
17. připomíná, že hospodářský růst Ruska je z významné části založen na vývozu zdrojů; dále připomíná, že hospodářská a politická stabilita jsou neoddělitelně spjaty; domnívá se, že posílená hospodářská spolupráce mezi EU a Ruskem přispěje k vyváženému a diverzifikovanému hospodářskému rozvoji Ruska; vyjadřuje však vážné obavy nad snahou ruské vlády získat větší podíl ve společnostech strategického významu;
18. zdůrazňuje, že je třeba využít všech kontaktů s Ruskou federací a vyzývat ruské orgány, aby zajistily skutečnou ochranu lidských práv, se zvláštním důrazem na volný pohyb, svobodné volby, svobodu slova a dodržování práv národnostních menšin, zejména práv Gruzínců a Čečenců, která jsou v současnosti neustále porušována;
19. vítá nedávnou dohodu o zjednodušení postupů při udělování víz mezi EU a Ruskem, avšak zdůrazňuje, že intenzivnější hospodářské kontakty si vyžádají ještě větší zjednodušení, které bude platit rovněž pro osoby cestující v dobré víře nespadající ani do jedné ze stanovených kategorií, a liberalizaci v dlouhodobém měřítku;
20. připomíná, že EU a Rusko by měly spolupracovat ve snaze dosáhnout mnohostranných řešení celosvětových problémů; vítá konstruktivní přístup Ruska v rozhovorech šesti států se Severní Koreou; vyzývá Rusko, aby zaujalo podobně konstruktivní přístup k hledání udržitelného řešení konečného statutu Kosova v souladu s postojem Organizace spojených národů; odsuzuje prodej ruského vojenského materiálu do Íránu a neochotu Ruska zastavit dodávky ruských zbraní a vojenského know-how do Íránu.
POSTUP
Název
Hospodářské a obchodní vztahy mezi EU a Ruskem
Číslo postupu
2006/2237(INI)
Příslušný výbor
INTA
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
AFET 28.9.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel(ka) Datum jmenování
J.M. Wiersma
17.10.2006
Předchozí navrhovatel(ka)
Projednání ve výboru
22.03.2007
12.4.2007
Datum přijetí
12.4.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
25
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Christopher Beazley, Panagiotis Beglitis, Michael Gahler, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Bogdan Klich, Eugen Mihăescu, Francisco José Millán Mon, Cem Özdemir, Tobias Pflüger, Bernd Posselt, Jacek Saryusz-Wolski, Gitte Seeberg, Marek Siwiec, Antonio Tajani, Jan Marinus Wiersma, Konrad Szymanski
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Laima Liucija Andrikienė, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Glyn Ford, Tunne Kelam, Aloyzas Sakalas
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Wieslaw Stefan Kuc, Marcin Libicki
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
13.
4.
2007
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru
pro Výbor pro mezinárodní obchod
o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a Ruskem
( 2006/2237(INI) )
Navrhovatel:
Robert Goebbels
NÁVRHY
Hospodářský a měnový výbor vyzývá Výbor pro mezinárodní obchod jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
A. vzhledem k tomu, že rozpad SSSR, nově získaná nezávislost mnoha bývalých republik sovětského impéria a rozpad bývalého komunistického bloku změnily od základu politický zeměpis Evropy a Asie, a že – slovy Umberta Eca – „bude třeba ještě desítek let, než zhroucení sovětského systému úplně skončí“,
B. vzhledem k tomu, že Ruská federace, se v prosinci 1991 stala nástupkyní Ruské sovětské federativní socialistické republiky, je s více než 17 miliony km 2 státem s největší rozlohou na světě; že z přibližně 150 milionů obyvatel Ruska je jen o něco více než 80 % Rusů; že asi 30 milionů ruských občanů náleží k jedné z mnoha různých etnických skupin, což občas způsobuje krvavé konflikty, jako například v Čečensku,
C. vzhledem k tomu, že k politickým problémům uvnitř Ruské federace se přidaly zásadní hospodářské a sociální problémy vyplývající z nezbytné, avšak špatně prováděné liberalizace plánovaného a zkostnatělého hospodářství,
D. vzhledem k tomu, že politika privatizace za prezidenta Jelcina vedla příliš často k rozdělení ruského národního bohatství ve prospěch několika tisíců oligarchů a kleptokratů,
E. vzhledem k tomu, že devadesátá léta byla poznamenaná hyperinflací a v srpnu 1998 došlo k devalvaci rublu o 75 %, což Federaci přivedlo téměř k bankrotu,
F. vzhledem k tomu, že od zvolení a následném znovuzvolení prezidenta Vladimíra Putina a díky prudkému zvýšení cen energií se hospodářská situace výrazně zlepšila a že mezi lety 1999 a 2005 činil průměrný roční růst ruského HDP 6,7 %,
G. vzhledem k tomu, že Ruská federace geograficky sousedí s Unií a je a zůstane jejím důležitým partnerem a že oba subjekty mají z tohoto důvodu společné závazky a příležitosti, které by měly vést ke stále silnější hospodářské spolupráci a ke vzájemně prospěšnému partnerství,
H. vzhledem k tomu, že jak Rusko, tak EU by se jen těžko mohly obejít bez obchodní výměny všeho druhu a že je v zájmu obou partnerů vytvořit vyvážený rámec pro spolupráci s cílem zajistit harmonický rozvoj vzájemného obchodu,
I. vzhledem k tomu, že v roce 2005 činí podíl Ruska na celkových obchodních výměnách EU 263 miliard eur, tj. 7,3 %, což z Ruska činí třetího největšího partnera EU po USA a Číně, avšak před Japonskem,
J. vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářské situace umožnilo Rusku nejen splatit veškeré své dluhy u MMF a Pařížského klubu, ale rovněž vytvořit rezervní fond, ve kterém se od roku 2004 nashromáždilo přes 100 miliard dolarů,
K. vzhledem k tomu, že současně Rusko zvýšilo své dovozy z EU a že podíl EU na celkovém objemu zahraničního obchodu Ruska činí zhruba 52 %,
L. vzhledem k tomu, že od února 2005 vážou ruské měnové orgány kurz rublu na měnový koš, v němž euro zaujímá zvyšující se podíl (40 % v polovině roku 2006; pravděpodobně 52 % na konci roku 2007) a mají v současnosti více než 100 miliard rezerv v eurech,
M. vzhledem k tomu, že v Rusku se nachází 6,1 % známých světových zásob ropy a 26,7 % zásob zemního plynu; že svými dodávkami zajišťuje více než 25 % spotřeby plynu a ropy v EU a i přes rostoucí využívání alternativních zdrojů energie bude poptávka EU po fosilních palivech v průběhu příštích 20 let nadále vzrůstat, i když jen zvolna; vzhledem k tomu, že míra závislosti na ruských zdrojích je dokonce ještě vyšší v nových členských státech, neboť 60 % až 100 % jejich poptávky po energii je uspokojováno Ruskem; navíc jsou tyto země do značné míry závislé na Rusku ohledně dodávek jaderného paliva,
N. vzhledem k tomu, že EU směřuje ke zrychlení svého přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství větším využíváním obnovitelných zdrojů energie, s upřednostněním hospodárnějšího a čistšího využívání uhlovodíků a uhlí; že v souladu se zásadou subsidiarity některé členské státy přejdou k jaderným reaktorům třetí nebo čtvrté generace,
O. vzhledem k tomu, že energetická účinnost EU je ve srovnání s Ruskem desetkrát vyšší (spotřeba 145,9 tuny ropného ekvivalentu energie na milion dolarů HDP v EU oproti 1 316,5 tuny ropného ekvivalentu energie na milion dolarů HDP v Rusku); že množství emisí CO 2 na obyvatele činilo 8,4 tuny ročně v EU a 10,4 tuny ročně v Rusku,
P. vzhledem k tomu, že při prozíravém úsudku je jednoznačně v zájmu EU pomoci Rusku při transformaci odvětví energetiky, která sleduje stejné cíle energetické hospodárnosti a účinnosti, a při nahrazování jaderných zařízení typu „Černobyl“ bezpečnějšími reaktory,
Q. vzhledem k tomu, že nedávná studie ministerstva energetiky Ruské federace dospěla k závěru, že domácí poptávka po primární energii vzroste do roku 2020 o přibližně 25 %, ale konečnou poptávku po energii by bylo možno snížit o 40–45 % ekonomickou restrukturalizací odvětví energetiky spočívající v používání nejlepších dostupných technologií, pokud jde o energetickou účinnost a úspornost,
R. vzhledem k tomu, že strategie udržitelného rozvoje Evropské unie jí ukládá pomáhat zemím, které jsou jejími dodavateli energie, a zejména Rusku při reformování jejich energetického trhu s použitím cenových mechanismů podněcujících k úsporám energie, k používání co nejúčinnější technologie a k přechodu k technologiím, které jsou nejšetrnější k životnímu prostředí a produkují nejméně skleníkových plynů,
S. vzhledem k tomu, že za zlepšení je nutno pokládat skutečnost, že Rusko – velký znečišťovatel – podepsalo Kjótský protokol, a za pozitivní krok vpřed to, že v roce 2004 EU úspěšně ukončila dvoustranná jednání s Ruskem o členství ve WTO; obavy nicméně vzbuzuje skutečnost, že Rusko neuplatňuje pravidla hospodářské soutěže, například nadále toleruje existenci dvojích cen energie a porušování práv duševního vlastnictví,
T. vzhledem k tomu, že Rusko podepsalo, avšak dosud neratifikovalo Smlouvu o energetické chartě, která stanoví komplexní mezinárodní právní rámec v oblastech, jako je obchod, ochrana investorů, tranzit, energetická účinnost a řešení sporů v odvětví energetiky,
U. vzhledem k tomu, že Tranzitní protokol ke Smlouvě o energetické chartě je zaměřen na posílení vzájemně přínosných právních zásad zahrnujících tranzitní toky energetických zdrojů,
V. vzhledem k tomu, že by mohly nastat problémy s dodávkami ruského plynu vzhledem k tomu, že se neinvestuje do oprav stávající infrastruktury a do budování nových propojení; že vytvoření režimu investic založeného na mezinárodním právu by bylo v hospodářském zájmu Ruska i EU;
Spolupráce s Ruskem a solidarita mezi členskými státy EU
1. uznává důležitost Ruska jakožto obchodního partnera – role, která je posilována rozšířením EU – a zdůrazňuje důležitost budoucího posilování obchodních vztahů; poznamenává, že EU a Rusko jsou ve vztahu vzájemné závislosti a obě strany by měly prospěch z dobře fungujícího partnerství;
2. vyslovuje se pro širší spolupráci mezi Ruskem a EU ve všech hospodářských oblastech, a to na základě zásad vzájemného prospěchu, nediskriminace, transparentnosti a reciprocity, pokud jde o přístup na trhy a investiční prostředí; domnívá se, že tyto zásady by se měly odpovídajícím způsobem odrazit v mandátu pro jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci EU a Ruska;
3. zastává názor, že solidarita mezi členskými státy v oblasti politik prováděných s Ruskem by měla být posílena, jednak vzhledem k situaci, ve které se nacházejí zranitelnější nové členské státy, jednak vzhledem ke zvýšení ruských investic do strategických odvětví těchto nových členských států; domnívá se, že taková solidarita musí brát v úvahu zájmy států ležících v blízkosti Ruska, s ohledem na jejich spotřebu ropy a plynu a umístění potrubí, vývoz zemědělských produktů a různé aspekty ochrany životního prostředí;
4. zdůrazňuje, že dohodnutý společný postoj všech členských států je nezbytným předpokladem pro účinné vyjednávání s Ruskem a že dvoustranné kontakty by neměly podkopávat společnou strategii EU vůči Rusku,
Energetika
5. zdůrazňuje potřebu dále vyvíjet a provádět společnou energetickou strategii pro Evropu, zahrnující postupy, distributory a spotřebitele, s cílem vytvořit průhledný a udržitelný energetický systém a zvýšit regionální rozmanitost dodávek energie; tvrdí, že vývoj takové strategie je společným zájmem EU a Ruska a že je pro EU nebezpečné stát se příliš závislou na přírodním plynu; zdůrazňuje, že EU by měla pokračovat v používání jiných zdrojů energie, přičemž jaderná energie je jedním z takových zdrojů,
6. znovu opakuje svou podporu otevření trhu EU ruským vývozům elektřiny za podmínky, že příslušné ruské bezpečnostní normy, zejména pokud jde o jaderné elektrárny a bezpečné zpracování a likvidaci jaderného odpadu, budou zpřísněny a dosáhnou úrovně EU, aby se zamezilo riziku environmentálního dumpingu,
7. zjišťuje, snížení podílu jaderné energie ve skladbě energetických zdrojů EU bezprostředně zvyšuje závislost EU na vnějších dodávkách, zejména na dodávkách ruského plynu;
8. zastává názor, že je nutné, aby Rusko ratifikovalo Energetickou chartu a ní připojený Tranzitní protokol; domnívá se, že pokud tak neučiní, bylo by přinejmenším žádoucí uzavřít dohodu o strategickém partnerství s Ruskem v této oblasti;
Podnikatelské prostředí
9. je toho názoru, že účinná a rozsáhlá hospodářská spolupráce mezi Ruskem a EU by měla být založena na zásadách volného trhu, a vyzývá Rusko, aby pokračovalo v tržních reformách, aby se zdrželo politizace hospodářství a aby respektovalo nezávislost veřejných a soukromých institucí;
10. zastává názor, že by Rusko mělo v duchu vzájemnosti zajistit, aby mohly podniky fungovat v rámci prostředí svobodné a otevřené hospodářské soutěže a bez zásahů státu; zdůrazňuje, že ruské společnosti se musí řídit právními předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže za stejných podmínek jako ostatní mezinárodní subjekty působící na vnitřním trhu EU;
11. vyzývá Komisi, aby vyjednala s Ruskem regionální dohodu o volném obchodu, která bude v souladu s pravidly WTO;
12. bere na vědomí, že podnikatelské prostředí v Rusku v současné době charakterizuje nejistota vzhledem k nedostatkům v soudním systému, ale konstatuje, že členství ve WTO bude důležitým signálem pro zahraniční investory a přispěje k posílení a rozšíření škály obchodních vazeb;
13. vyzývá Komisi, aby nadále s ruskými orgány a hospodářskými partnery vedla a prohlubovala dialog o otázkách obchodní a hospodářské spolupráce, zejména v oblasti technických předpisů a standardizace celních postupů, liberalizace služeb, odstranění monopolů, otevření bankovního systému a vzájemných záruk pro přímé a portfoliové investice a aby zajistila, že Rusko zavede opatření pro prosazení dodržování práv duševního vlastnictví, což se před vstupem Ruska do WTO projeví podstatným snížením porušování práv duševního vlastnictví;
Měna
14. domnívá se, že je nyní vzhledem k současnému hospodářskému postavení Ruska vhodné přejít od měny založené na měnovém koši k samostatnému rublu jako měně s volně pohyblivým kurzem;
Doprava
15. naléhá na Komisi, aby sjednala s Ruskem dohody o tranzitním režimu na hranicích s cílem usnadnit volný tok zboží a osob; domnívá se, že je třeba pokládat za pokrok, že dne 24. listopadu 2004 byla v Helsinkách uzavřena dohoda o tom, že do roku 2013 budou zrušeny jiné než nákladové poplatky pro evropské letecké společnosti při přeletech přes Sibiř; tyto poplatky byly vůči těmto společnostem diskriminační;
POSTUP
Název
Hospodářské a obchodní vztahy mezi EU a Ruskem
Číslo postupu
2006/2237(INI)
Příslušný výbor
INTA
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
ECON 28.9.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel(ka) Datum jmenování
Robert Goebbels 25 .9.2006
Předchozí navrhovatel(ka)
Projednání ve výboru
23.1.2007
28.2.2007
Datum přijetí
10.4.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
41
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Konrad, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Lapo Pistelli, Post Joop, John Purvis, Alexander Radwan, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Olle Schmidt, Lydia Shouleva, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Gianluca Susta
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jorgo Chatzimarkakis, Mia De Vits, Harald Ettl, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Thomas Mann, Maria Petre, Gianni Pittella
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
POSTUP
Název
Hospodářské a obchodní vztahy mezi EU a Ruskem
Číslo postupu
2006/2237(INI)
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
INTA 28.9.2006
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
ECON 28.9.2006
AFET 28.9.2006
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj(ové) Datum jmenování
Godelieve Quisthoudt-Rowohl 23.11.2005
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
27.2.2007
21.3.2007
11.4.2007
Datum přijetí
21.5.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
21
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Kader Arif, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Henin, Sajjad Karim, Ģirts Valdis Kristovskis, Erika Mann, Helmuth Markov, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Gianluca Susta, Zbigniew Zaleski
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Panagiotis Beglitis, Elisa Ferreira, Małgorzata Handzlik, Eugenijus Maldeikis
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Sepp Kusstatscher
Datum předložení
24.5.2007
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
