A7-0232/2011
17.
6.
2011
ZPRÁVA
o činnosti Petičního výboru v průběhu roku 2010
(2010/2295(INI))
Petiční výbor
Zpravodaj:
Willy Meyer
PE 462.845v03-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...............................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ.................................................................................11
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU........................................22
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o činnosti Petičního výboru v průběhu roku 2010
( 2010/2295(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na svá předchozí usnesení týkající se jednání Petičního výboru,
– s ohledem na články 24, 227, 258 a 260 Smlouvy o fungování Evropské unie,
– s ohledem na články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii,
– s ohledem na článek 48 a čl.
202 odst.
8 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Petičního výboru ( A7-0232/2011 ),
A. vzhledem k významu petičního řízení s jeho specifickými rysy, jež by mělo příslušnému výboru umožňovat, aby hledal a poskytoval řešení a bránil občany EU, kteří Parlamentu předložili petici,
B. vzhledem k tomu, že je nezbytné zvýšit zapojení občanů do rozhodovacího procesu Evropské unie s cílem posílit její legitimitu a odpovědnost,
C. vzhledem k tomu, že občané EU jsou přímo zastoupeni Parlamentem a petiční právo jim poskytuje prostředek, jímž se mohou na své zástupce obrátit, jestliže se domnívají, že jejich práva byla porušena a že předmět jejich petice spadá do oblasti působnosti Evropské unie,
D. vzhledem k tomu, že provádění evropských právních předpisů má přímý dopad na občany a obyvatele EU, a vzhledem k tomu, že právě oni mohou nejlépe hodnotit jejich účinnost a nedostatky a poukázat na mezery, které je třeba vyplnit s cílem zajistit lepší provádění právních předpisů Společenství ze strany jednotlivých členských států, a že Petiční výbor se musí stát hlavním partnerem,
E. vzhledem k tomu, že Parlament má prostřednictvím svého Petičního výboru povinnost zabývat se obavami občanů a nabídnout jim nejlepší řešení, a vzhledem k tomu, že za účelem splnění této povinnosti výbor neustále posiluje spolupráci s Evropskou komisí, evropským veřejným ochráncem práv a dalšími parlamentními výbory a útvary, evropskými agenturami a sítěmi a členskými státy,
F. vzhledem k tomu, že se však členské státy v některých případech zdráhají aktivně spolupracovat s příslušným výborem zejména tím, že se neúčastní jeho schůzí a neodpovídají na zaslanou korespondenci; vzhledem k tomu, že tento přístup svědčí o nedostatečně loajální spolupráci s Parlamentem,
G. uznávaje však, že mnoho členských států spolupracuje dobře a společně s Parlamentem se snaží vycházet vstříc zájmům, které občané vyjadřují prostřednictvím petičního řízení,
H. uznávaje úlohu útvarů Komise v petičním řízení, které poskytují předběžná hodnocení mnoha obdržených peticí,
I. vzhledem k tomu, že specifické zaměření jednotlivých peticí a také rozličnost jejich témat vyžadují užší spolupráci s dalšími parlamentními výbory, od nichž je možné žádat stanovisko, jež je nezbytné pro zpracování peticí,
J. vzhledem k tomu, že počet peticí zaslaných Parlamentu byl v roce 2010 mírně nižší než v roce 2009 (1 655 peticí oproti 1 924 peticím, což představuje pokles o 14%),
K. vzhledem k tomu, že díky řádné spolupráce s příslušnými útvary Parlamentu bylo v roce 2010 možné nepřijmout 91 stížností (4,7 %) předložených občany k posouzení, neboť nesplňovaly základní podmínky, aby mohly být považovány za petice, čímž se splnil požadavek ve výroční zprávě z roku 2009 nepřijímat petice, které nesplňují základní požadavky,
L. vzhledem k tomu, že počet nepřípustných peticí obdržených v roce 2010 (40 %) ukazuje, že je třeba nadále vynakládat úsilí na osvětu občanů, aby měli lepší informace o pravomocích Petičního výboru a úloze různých orgánů a institucí Unie,
M. vzhledem k tomu, že proces předkládání a projednávání peticí může doplňovat další evropská nápravná opatření na úrovni EU, která mají občané k dispozici a mezi než patří podávání stížností evropskému veřejnému ochránci práv nebo Komisi,
N. vzhledem k tomu, že občané mají právo na rychlou nápravu, jejímž cílem je navrhnout řešení situace, a vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně žádal Komisi, aby využila svá výsadní práva, jež jí jako ochránkyni Smlouvy náleží, a vystoupila proti porušování evropských právních předpisů zjištěnému předkladateli peticí, zejména v případech, kdy k němu dojde v důsledku provádění právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni,
O. vzhledem k tomu, že řada peticí vzbuzuje i nadále obavy ohledně provádění evropských právních předpisů o životním prostředí a vnitřním trhu ve vnitrostátním právu a ohledně jejich uplatňování, a maje na paměti předchozí výzvy Petičního výboru k tomu, aby Komise v těchto oblastech zesílila kontroly prosazování a zvýšila jejich účinnost,
P. vzhledem k tomu, že přestože Komise může ověřit dodržování právních předpisů EU v plné míře teprve poté, co vnitrostátní orgány vydají konečné rozhodnutí, je vhodné prověřit již v rané fázi, zejména v otázkách týkajících se životního prostředí, zda místní, regionální a vnitrostátní orgány správně dodržují veškeré relevantní procesní požadavky v souladu s legislativou Evropské unie, včetně zásady předběžné opatrnosti,
Q. vzhledem k velmi vysokému počtu peticí souvisejících s projekty, které mohou hypoteticky mít dopad na životní prostředí, si přeje, aby Petiční výbor sám zahájil reflexi o zpracovávání těchto petic, které se týkají projektů, jež jsou předmětem veřejného šetření, tak aby mohl co nejlépe rozhodnout z hlediska lhůt jak ve vztahu k předkladateli petice, tak z hlediska aktuálního stavu příslušného projektu,
R. vzhledem k tomu, že je důležité předcházet dalším nenapravitelným ztrátám biologické rozmanitosti, zejména v oblastech zahrnutých do sítě Natura 2000, a vzhledem k závazku členských států, že zaručí zabezpečení oblastí zvláštní ochrany v souladu se směrnicí o stanovištích (92/43/EHS) a směrnicí o ptácích (79/409/EHS),
S. vzhledem k tomu, že petice poukazují na dopad evropských právních předpisů na každodenní život občanů EU; vzhledem ke všem nezbytným krokům, které je třeba učinit k upevnění pokroku, jehož bylo dosaženo v oblasti prohlubování práv evropských občanů,
T. vzhledem k tomu, že s ohledem na značný počet nevyřízených peticí podléhajících řízení pro porušení předpisů, které zavedla Komise, Petiční výbor ve své předchozí zprávě o činnosti a ve stanovisku k výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Společenství žádal, aby byl pravidelně informován o fázích, jichž bylo dosaženo v řízeních pro porušení předpisů souvisejících s peticemi,
U. bera v úvahu doporučení Petičního výboru s ohledem na vyšetřovací mise vyslané do Huelvy (Španělsko), Kampánie (Itálie) a Vorarlbergu (Rakousko) v souvislosti s nakládáním s toxickými a komunálními odpady a transpozicí směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí do vnitrostátních předpisů,
V. připomínaje článek 32 svého usnesení ze dne 6. července 2010 o jednáních Petičního výboru v průběhu roku 2009
Přijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0261 . s ohledem na požadavek Parlamentu na přezkum postupu registrace peticí,
W. vzhledem k tomu, že Výbor pro právní záležitosti předložil stanovisko k petici 0163/2010, kterou předložil P.B.
(Německo) o přístupu třetí strany k Evropskému soudnímu dvoru ohledně předběžných otázek,
1. vyjadřuje naději, že Parlament a jeho Petiční výbor budou aktivně zapojeny do rozvoje občanské iniciativy s cílem plnit stanovené cíle v plném rozsahu a zajistit větší transparentnost v rozhodovacím procesu EU, aby se občanům nabídla možnost předkládat návrhy zlepšení, změn nebo dodatků k právním přepisům Unie; zároveň by se zabránilo tomu, aby se tato tribuna, která je jim poskytnuta, využívala pouze k mediálním účelům;
2. domnívá se, že Petiční výbor je nejvhodnějším místem pro zajištění dalšího postupu u iniciativ evropských občanů, které registruje Komise;
3. vyjadřuje přání, aby občanské iniciativy, které nezískaly milion podpisů v požadované lhůtě, mohly být směrovány k Petičnímu výboru Evropského parlamentu za účelem podrobnějšího projednání;
4. žádá, aby Petiční výbor byl výborem, který zastupuje Evropský parlament při veřejném slyšení, které uskutečňuje Evropský parlament a Evropská komise se zástupci, již pro svou občanskou iniciativu získali milion podpisů, aby tak na toto slyšení přinášel svou zkušenost a svou legitimitu;
5. upozorňuje na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě
Úř. věst.
L 65, 11.3.2011, s. 1. jakožto na nový nástroj, který občanům umožňuje, aby se podíleli na záležitostech EU;
6. poukazuje na to, že Parlament obdržel petice podobné kampaním s více než milionem podpisů, což poukazuje na jeho zkušenosti, pokud jde o udržování vztahů s občany, trvá však na tom, že je nezbytné informovat občany o tom, jaký je rozdíl mezi tímto typem peticí a budoucí občanskou iniciativou;
7. připomíná, že vstupem Lisabonské smlouvy v platnost nabyla Listina základních práv právně závazného charakteru, a zdůrazňuje její význam jakožto nového impulsu v činnosti EU a členských států v této oblasti; věří, že Evropská komise – jakožto strážkyně smluv – učiní vše pro to, aby zajistila účinné uplatňování základních práv, která jsou v listině zakotvena;
8. bere na vědomí sdělení Komise nazvané „Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií“ a domnívá se, že v orgánech EU i v členských státech je nutno vytvořit, podporovat a posilovat skutečnou kulturu základních práv, zejména pokud se týkají právních předpisů Unie a jejich provádění; informační opatření požadovaná ve „strategii“ týkající se úlohy a pravomocí Unie v oblasti základních práv by měla být konkrétní a komplexní, aby zabránila budoucímu svévolnému udělování a odepírání pravomocí mezi Komisí a členskými státy, zejména pokud jde o citlivá témata;
9. zdůrazňuje však, že nehledě na značný počet peticí týkajících se práv obsažených v Listině, Evropská komise z důvodu nedostatku nástrojů neustále odmítá jednat a tak zabránit zjevnému porušování základních práv v členských státech;
10. s uspokojením konstatuje, že Unie je smluvní stranou Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, která dává Soudu pro lidská práva pravomoc prověřovat činnost Unie;
11. vítá skutečnost, že Komise vyhlásila rok 2013 „Evropským rokem občanství“ s cílem stimulovat diskuzi o evropském občanství a informovat občany EU o jejich právech a o existenci demokratických nástrojů, jimiž disponují, aby svá práva uplatňovali; Domnívá se, že Evropský rok občanství by měl být využit k tomu, aby na širokém základě poskytoval informace o nové „Evropské občanské iniciativě“, aby předem bránil tak vysoké míře nepřípustnosti, jakou lze v oblasti petic nadále nalézt; zároveň by se měla uskutečnit diskuse o omezené oblasti provádění „Listiny základních práv Evropské unie“;
12. vítá vytvoření centrálního kontaktního místa pro občany, kteří hledají radu, usilují o nápravu nebo si přejí podat stížnost prostřednictvím stránky „Vaše práva v EU“; vítá kroky, které Komise učinila ke zjednodušení přístupu ke stávajícím veřejným asistenčním službám s cílem podat občanům informace o jejich právech v EU a nápravných prostředcích v případě porušení těchto práv; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby evropské orgány a instituce zlepšily informovanost a posílily transparentnost a aby přitom zejména zaručily snadný přístup k dokumentům;
13. připomíná své usnesení o činnosti evropského veřejného ochránce práv z roku 2009 a žádá evropského veřejného ochránce práv, aby zajistil přístup k informacím a dodržování práva na řádnou správu věcí veřejných, které jsou základním předpokladem k tomu, aby občané důvěřovali v orgány a instituce; schvaluje doporučení evropského veřejného ochránce práv Komisi v souvislosti se stížností 676/2008/RT vzhledem k příliš dlouhým lhůtám odpovědí ombudsmanovi;
14. konstatuje, že petice obdržené v roce 2010 se nadále zaměřují na životní prostředí, základní práva, vnitřní trh a spravedlnost; konstatuje, že, co se týče geografického hlediska, většina peticí se týká jednoho členského státu: Španělska (16 %) a Unie jako celku (16 %), poté následuje Německo, Itálie a Rumunsko;
15. uznává význam, který má úsilí předkladatelů peticí týkajících se ochrany životního prostředí v Unii, z nichž většina se týkala hodnocení dopadu na životní prostředí, přírody, odpadních vod, vodohospodářství a ochrany zdrojů, kvality ovzduší a okolního hluku, nakládání s odpady a průmyslových emisí;
16. zdůrazňuje význam spolupráce mezi Komisí a členskými státy a vyjadřuje politování nad nedbalostí, již některé členské státy projevují v souvislosti s prováděním a vymáháním evropských právních předpisů na ochranu životního prostředí;
17. domnívá se, že by Evropská komise měla výrazněji kontrolovat dodržování a provádění evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí, a to v jakémkoli okamžiku postupu a nikoli pouze tehdy, kdy bylo přijato konečné rozhodnutí;
18. sdílí obavy, které vyjádřily mnozí předkladatelé peticí s ohledem na neschopnost Evropské unie zajistit účinnou realizaci Akčního plánu pro zachování biologické rozmanitosti na rok 2010; vítá sdělení Komise ze dne 19. ledna 2010 s názvem „Varianty, koncepce a cíle EU v souvislosti s biologickou rozmanitostí po roce 2010“ ( KOM(2010)0004 );
19. domnívá se, že by Evropská komise měla zajistit řádné provádění směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (EIA), směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (SEIA) a směrnic o přírodních stanovištích a ptácích ze strany členských států a zároveň vycházet z doporučení vydaných příslušným výborem Parlamentu, s nímž je Petiční výbor připraven úzce spolupracovat s cílem zajistit, aby budoucí činnost v oblasti životního prostředí lépe odrážela obavy občanů;
20. vítá sdělení Komise ze dne 2. července 2009 o pokynech pro lepší provádění a uplatňování směrnice 2004/38/ES o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (KOM (2009)0313), ve které jsou uvedeny problémy hlášené často předkladateli peticí s ohledem na transpozici této směrnice do vnitrostátních právních předpisů a jejich provádění v běžném životě občana;
21. uznává úlohu sítě SOLVIT, která často identifikuje problémy s provádění norem vnitřního trhu hlášených předkladateli peticí, a žádá, aby byl Petiční výbor Evropského parlamentu v případě chybného provádění právních předpisů EU o tom informován, neboť proces předkládání a projednávání peticí může přispět ke zlepšení právních předpisů;
22. uznává, že Komise má pro práci Petičního výboru významnou úlohu, neboť při posuzování peticí, zjišťování porušení evropských právních předpisů a zjednávání nápravy výbor nadále spoléhá na odborné znalosti Komise, a uznává úsilí, které Komise vyvíjí s cílem zkrátit celkovou časovou lhůtu (v průměru 4 měsíce), v níž reaguje na žádosti výboru o vyšetřování, aby případy ohlášené občany mohly být co nejrychleji vyřešeny;
23. vítá přítomnost různých komisařů na svých schůzích, kteří úzce a účinně spolupracovali s Petičním výborem na vytváření důležité komunikační platformy mezi občany a orgány a institucemi EU;
24. s politováním konstatuje, že Komise stále nereagovala na opakované výzvy výboru, aby informovala o pokroku v řízeních pro porušení právních předpisů u otevřených peticí, neboť měsíční zveřejňování rozhodnutí Komise o řízení pro porušení právních předpisů podle článků 258 a 260 Smlouvy neodpovídá řádným způsobem na zmíněnou výzvu;
25. připomíná, že v mnoha případech petice odhalují problémy, které souvisí s provedením a prosazováním evropských právních předpisů, a připouští, že zahájení řízení pro porušení nemusí občanům zajistit okamžitá řešení jejich problémů; mohly by však být použity další kontrolní a nátlakové prostředky;
26. žádá Komisi, aby řádně uznala úlohu, kterou plní petice při dohledu nad prováděním právních předpisů Společenství, neboť petice bývají první ukazatelem toho, že členské státy zůstávají pozadu s provádění právních opatření;
27. vítá účast Rady na schůzích Petičního výboru, současně však lituje toho, že tato účast zatím nevyústila v aktivnější spolupráci, která by mohla zjednodušit vyřizování peticí v případech, pro které je rozhodující vzájemná spolupráce mezi členskými státy;
28. zdůrazňuje, že účast a úzká a systematická spolupráce členských států je nesmírně důležitá pro práci Petičního výboru; vybízí členské státy, aby hrály transparentnější a aktivnější úlohu v reakcích na petice týkající se provádění a vymáhání evropského práva, a přikládá obrovský význam účasti a aktivní spolupráci jejich představitelů na schůzích Petičního výboru;
29. domnívá se, že Petiční výbor by měl navázat užší pracovní vztahy s podobnými výbory vnitrostátních a regionálních parlamentů členských států a pořádat informační návštěvy s cílem prosazovat vzájemné porozumění peticím týkajícím se evropských záležitostí, a naopak s cílem získat náhled na různé způsoby práce vnitrostátních petičních výborů, aby byl Petiční výbor Evropského parlamentu schopen přijmout vědomé a prozíravé rozhodnutí při zamítnutí určité petice na základě kompetenčních otázek;
30. bere na vědomí počet předkladatelů peticí, kteří se na Parlament obracejí s žádostí o nápravu v záležitostech, které nespadají do pravomoci EU, jako například vymáhání rozsudků vnitrostátních soudů nebo pasivita ze strany různých vnitrostátních orgánů, a snaží se tyto stížnosti předávat příslušným vnitrostátním a regionálním orgánům; vítá nový postup, jejž zavedla GŘ pro předsednictví a GŘ IPOL Evropského parlamentu, pokud jde o registraci peticí;
31. upozorňuje, že je nezbytné zajistit větší transparentnost v procesu nakládání s peticemi: interně zajištěním přímého přístupu poslanců k archivu s peticemi prostřednictvím aplikace e-petice a zjednodušením vnitřního postupu i úzkou spoluprací mezi členy, předsedkyní a sekretariátem Petičního výboru a externě vytvořením interaktivního webového portálu pro předkladatele peticí; domnívá se také, že poslanci by měli kromě toho mít pomocí nástroje e-petice přístup k peticím, jejichž předkladatel či předkladatelé požadovali anonymitu;
32. žádá okamžité vytvoření webového portálu výhradně pro petice, který nabídne interaktivní model registrace peticí, bude informovat občany o poslání Parlamentu s ohledem na to, čeho je možné dosáhnout předložením petice Parlamentu, bude obsahovat odkazy na další případné nápravné prostředky jak na evropské, tak i vnitrostátní úrovni a nabídne co nejpodrobnější popis pravomocí Evropské unie s cílem zabránit nedorozumění s ohledem na vnitrostátní kompetence a kompetence Unie;
33. žádá příslušné správní oddělení Parlamentu, aby aktivně spolupracovala s Petičním výborem a hledala vhodná řešení, aby zmíněný portál s těmito charakteristikami zejména zajistil lepší komunikaci mezi Parlamentem a občany EU a umožnil občanům podpořit nebo zrušit svou podporu určité petici (v souladu s článkem 202 jednacího řádu);
34. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a zprávu Petičního výboru Radě, Komisi, evropskému veřejnému ochránci práv, vládám a parlamentům členských států, jejich petičním výborům a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným orgánům.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Výroční zpráva za rok 2010 si klade za cíl poskytnout přehled činnosti Petičního výboru, která se neřídí legislativním programem Evropské komise, ale přímo podněty ze strany občanů uplatňujících své právo podat petici k Evropskému parlamentu.
Tato výroční zpráva podává přesný a úplný výčet činnosti Petičního výboru.
Obsahuje řadu statistických údajů týkajících se jak počtu peticí, které uvedený výbor přijal, vyřídil či teprve vyřizuje, tak i dotčených zemí či záležitostí, o nichž se jednalo.
Tyto statistické údaje lze považovat za významný nástroj pro kvantitativní hodnocení činnosti výboru.
Zpráva se zabývá i dalšími hledisky, například vztahy s ostatními evropskými orgány a s vnitrostátními a regionálními úřady nebo institucionálními změnami, které měly přímý dopad na činnost výboru.
Pro úplnost zbývá ještě poukázat na to, že zpráva zkoumá rovněž pokroky dosažené v uplatňování předchozích doporučení, která nabádala ke zlepšení práce tohoto výboru.
Právo předkládat petice Evropskému parlamentu: pilíř evropského občanství
Vstupem Lisabonské smlouvy v platnost bylo potvrzeno právo předkládat petice Evropskému parlamentu, které představuje pilíř evropského občanství a jedno ze základních práv stanovené v článku 227 nové Smlouvy (bývalý článek 194 Smlouvy o ES), v němž se uvádí, že každý občan Evropské unie a každá fyzická nebo právnická osoba, která má bydliště či sídlo v Evropské unii, má právo předložit samostatně či společně s dalšími občany nebo osobami petici Evropskému parlamentu ve věci, která spadá do oblasti činností Unie a která se jich přímo dotýká.
Jedná se tedy o nástroj, který občanům umožňuje, aby s Parlamentem konzultovali své obavy související s dopadem různých politik a právních ustanovení EU na jejich každodenní život.
Roční statistiky ukazují, že se většina občanů obrací na Evropský parlament se žádostí o pomoc v záležitostech týkajících se životního prostředí, základních práv, spravedlnosti a vnitřního trhu.
Další předkládají ke zvážení návrhy týkající se vývoje evropských politik.
V neposlední řadě se další občané obracejí na Evropský parlament s cílem odvolat se proti rozhodnutím vnitrostátních orgánů a předkládat stížnosti na otázky řešené vnitrostátními soudy.
Většina předkladatelů však oznamuje různá pochybení v uplatňování evropských právních předpisů, ať již v souvislosti s nesprávným provedením právních předpisů nebo s nedodržováním právních ustanovení Společenství či jejich porušením.
Statistiky dokládají, že v roce 2010 obdržel Evropský parlament 1 655 peticí, což je o 14 % méně než v roce 2009, kdy bylo předloženo 1 924 peticí.
Uvedený pokles jasně odráží určitý obrat, který nastal po období posledních několika let, kdy počet přijatých peticí zaznamenával stálý růst.
Statistická analýza peticí přijatých v roce 2010 ve srovnání se stavem z roku 2009
Vyřizování peticí
Počet peticí
%
Počet peticí
%
2009
2010
Přípustné petice
688
45.9
576
46.9
Petice prohlášené za nepřípustné
812
54.1
653
53.1
Uzavřené přípustné petice
420
nepoužije se
396
nepoužije se
Petice předané Komisi s žádostí o stanovisko
655
nepoužije se
562
nepoužije se
Petice předané jiným subjektům s žádostí o stanovisko
33
nepoužije se
25
nepoužije se
Petice předané jiným subjektům pro informaci
207
nepoužije se
181
nepoužije se
Neregistrované petice
4
nepoužije se
30
nepoužije se
Rovněž je třeba mít na paměti skutečnost, že přibližně 58,7 % petic z roku 2010, tj. 972 petic, bylo uzavřeno v rané fázi procesu, neboť byly prohlášeny za nepřípustné, nebo byly uzavřeny neprodleně po uznání jejich přípustnosti a poskytnutí informací o zmíněných otázkách jejím předkladatelům a byly uzavřeny tak, že byly předány jiným parlamentním výborům, do jejichž pravomocí daná problematika spadala.
Statistiky z roku 2010 jsou opět velmi podobné údajům z roku 2009, jak vyplývá z níže uvedených údajů.
2009
Vedení řízení
Počet peticí
Procentní podíl
Přípustné petice
1 062
56.3
Petice prohlášené za nepřípustné
818
43.4
Neregistrované petice
6
0.3
2010
Vedení řízení
Počet peticí
Procentní podíl
Přípustné petice
972
58.7
Petice prohlášené za nepřípustné
653
39.5
Neregistrované petice
30
1.8
V porovnání s rokem 2009 bylo zaznamenáno několik změn, pokud jde o země, jichž se dotýkají předložené petice: v roce 2010 se na prvním místě ocitlo Španělsko.
Tato země vystřídala Evropskou unii jako celek, která již nezaujímá první místo.
Dále následují Německo, Itálie, Rumunsko, Řecko, Spojené království a Polsko.
Stejně jako v loňském roce se na posledním místě nachází Lucembursko a místa před ním zaujímají Slovinsko a Lotyšsko.
2009
Země
Počet peticí
%
Evropská unie
403
18.6
Německo
298
13.8
Španělsko
279
12.9
Itálie:
176
8.1
Rumunsko
143
6.6
Polsko
100
4.6
Jiné
764
35.3
2010
Země
Počet peticí
%
Španělsko
288
15.7
Evropská unie
285
15.6
Německo
273
14.9
Itálie:
182
9.9
Rumunsko
102
5.6
Řecko
71
3.9
Spojené království
67
3.7
Polsko
66
3.6
Jiné
496
27.1
Jak bylo zaznamenáno i v loňském roce, největší počet předložených petic se týká životního prostředí.
U těchto petic se zvýšil jak počet, tak i procentní zastoupení.
Méně zastoupenými tématy jsou pak základní práva, vnitřní trh a soudnictví.
Je třeba zdůraznit, že oproti předchozím rokům se výrazně snížil počet peticí týkajících se restitucí majetku.
2009
Témata
Počet peticí
Procentní podíl
pro životní prostředí
228
9.7
základní práva
164
7.0
Spravedlnost
159
6.8
Vnitřní trh
142
6.0
Majetkové záležitosti a restituce
133
5.6
Zaměstnanost
105
4.5
Zdravotnictví
104
4.4
Doprava
101
4.3
Sociální věci
93
4.0
Vzdělávání a kultura
82
3.5
Jiné
1 043
44.3
2010
Témata
Počet peticí
Procentní podíl
pro životní prostředí
245
12.2
základní práva
152
7.6
Vnitřní trh
131
6.5
Spravedlnost
125
6.2
Doprava
101
5.0
Zdravotnictví
83
4.1
Sociální věci
76
3.8
Vzdělávání a kultura
72
3.6
Majetkové záležitosti a restituce
70
3.5
Zaměstnanost
62
3.1
Jiné
887
44.3
Rovněž můžeme zaznamenat jisté změny v rozdělení petic podle jazyka: v letech 2010 a 2009 byly dvěma hlavními jazyky, které předkladatelé peticí používali, němčina a angličtina, následovala španělština a italština na 3. a 4. místě, přičemž podíl a počet těchto pozdějších jazyků narůstá.
Na posledních místech jsou maltština, estonština a slovinština.
2009
Jazyk
Počet peticí
Procentní podíl
Německo
548
28.5
anglický
343
17.8
španělský
237
12.3
Italština
203
10.6
polský
116
6.0
rumunština
110
5.7
francouzský
107
5.6
Jiné
260
13.5
2010
Jazyk
Počet peticí
Procentní podíl
Německo
430
26.0
anglický
295
17.8
španělský
261
15.8
Italština
198
12.0
francouzský
100
6.0
polský
86
5.2
rumunština
72
4.4
Řečtina
58
3.5
Jiné
107
9.3
Pokud jde o národnost, jsou nejaktivnějšími předkladateli peticí stále Němci, následují Španělé a Italové stejně jako v roce 2009.
Další v pořadí jsou předkladatelé z Rumunska, Polska a Spojeného království.
Na posledních místech nalezneme občany Estonska, Slovinska a Slovenska, kteří za rok 2010 podali dohromady deset petic.
2009
Státní příslušnost předkladatelů podle počtu
Počet peticí
Procentní podíl
Německo
496
25.8
Španělsko
237
12.3
Itálie:
219
11.4
Rumunsko
150
7.8
Polsko
131
6.8
Spojené království
121
6.3
Francie
79
4.1
Řecko
78
4.1
Jiné
414
21.5
2010
Státní příslušnost předkladatelů podle počtu
Počet peticí
Procentní podíl
Německo
409
24.7
Španělsko
261
15.7
Itálie:
214
12.9
Rumunsko
101
6.1
Polsko
94
5.6
Spojené království
90
5.4
Francie
78
4.7
Řecko
68
4.1
Jiné
400
20.5
Pokud jde o formu peticí, pokračuje trend z roku 2009: předkladatelé peticí stále častěji předkládají petice prostřednictvím internetu, častěji než formou klasického dopisu (63,2 % peticí zaslaných v roce 2010 bylo zasláno e-mailem oproti 62,6 % peticí v roce 2009).
2009
Formát petice
Počet peticí
%
E-mail:
1 204
62.6
dopis
720
37.4
2010
Formát petice
Počet peticí
%
E-mail:
1046
63.2
dopis
609
36.8
Hodnotíme-li stav peticí, je převážná většina z nich (70,8 %) vyřízena během prvního roku po předložení.
Pouze velmi malé množství peticí zůstává nevyřízeno déle než čtyři roky.
Tyto nevyřízené petice většinou závisí na stavu soudních řízení probíhajících v členských státech či řízení pro porušení povinností probíhajících u Soudního dvora, nebo se jedná o petice podané členskými státy.
Vyřizování peticí
Rok
Nevyřízené
Vyřízené
2010
453
27.4%
1172
70.8%
2009
270
14%
1654
86%
2008
195
10.3%
1691
89.7%
2007
140
9.3%
1366
90.7%
2006
55
5.4%
966
94.6%
2005
42
4.1%
974
95.9%
2004
18
1.8%
984
98.2%
2003
9
0.7%
1306
99.3%
2002
8
0.5%
1593
99.5%
2001
2
0.2%
1130
99.8%
2000
1
0.1%
907
99.9%
1999
1
0.1%
933
99.9%
1998
3
0.3%
1124
99.7%
1997
1
0.1%
1305
99.9%
Z analýzy statistik týkajících se peticí vyplývá, že k prohlášení nepřípustnosti peticí dochází nejčastěji proto, že předkladatelé stále nedokážou rozlišovat mezi vnitrostátními pravomocemi a pravomocemi evropskými, stejně tak jako mezi orgány EU a orgány Rady Evropy, zejména jejím Soudem pro lidská práva.
Svědčí to o tom, že je třeba zvýšit úsilí v tom smyslu, aby se k občanům dostávalo co nejvíce informací o právu předkládat petice a o tom, co mohou očekávat, předloží-li petici Evropskému parlamentu.
Jedním z opatření, která by měla být zavedena, je zlepšení internetových stránek věnovaných peticím, a to jak na stránkách Evropské unie, tak i na vlastních stránkách Evropského parlamentu.
Občané předkládající petice online by tak měli k dispozici veškeré nezbytné informace o pravomocích Parlamentu, o postupu posuzování peticí, o práci Petičního výboru a o možnostech, jak lze situaci řešit rychleji za pomoci jiných dostupných nástrojů na vnitrostátní i evropské úrovni (SOLVIT, EU Pilot, ECC-Net, evropský veřejný ochránce práv, vnitrostátní veřejní ochránci práv nebo petiční výbory při vnitrostátních parlamentech).
V návaznosti na požadavek uvedený v předchozích zprávách klade i tato zpráva důraz na potřebu zavést na úrovni EU „jedinou přepážku‟, kterou by mohli občané využít vždy, když se snaží zakročit proti domnělému porušování svých práv. Stále je to velmi důležitý cíl, jehož je třeba dosáhnout.
Iniciativa Evropské komise, která spočívá v přeskupení formálních a neformálních mechanismů podávání stížností pod stránku „Vaše práva“ na internetových stránkách
www.europa.eu , je významným krokem vpřed.
Přesto je třeba jasněji odlišovat formální mechanismy (stížnosti k Evropské komisi, petice k Parlamentu, stížnosti k evropskému veřejnému ochránci práv) od mechanismů neformálních (SOLVIT, ECC-net atd.).
Občané potřebují vědět, kde mohou nalézt informace, které hledají.
Je třeba ocenit úsilí Komise v této souvislosti, neboť Komise zvýšila dostupnost, informovanost a podporu práv občanů vytvořením internetových stránek „Your Europe“.
Evropský parlament bohužel v tomto smyslu podobných pokroků nedosáhl.
Odkaz na internetovou stránku Petičního výboru již není umístěn na úvodní stránce portálu Parlamentu, ale až na stránce další, která má název „Parlament a vy“.
Občané jsou tak nuceni hledat, kam mohou svou petici zaslat, což v situaci, kdy je třeba podporovat plynulou komunikaci s občany, není zrovna nejvhodnější.
Mohlo by se tedy předpokládat, že onen 14% pokles počtu registrovaných peticí, který byl zaznamenán v roce 2010 ve srovnání s počtem peticí z roku 2009, lze vysvětlit právě uvedenými změnami portálu Evropského parlamentu.
Viditelnost Petičního výboru na internetu totiž oproti minulým letům poklesla.
Vztahy s Evropskou komisí
Evropská komise nadále zůstává přirozeným partnerem výboru při projednávání peticí, neboť Komise je odpovědná za dohled nad plněním a dodržováním evropských právních předpisů.
Pracovní vztahy mezi oběma orgány jsou obecně dobré.
Je však nezbytné zkrátit časovou lhůtu, v níž Komise reaguje na žádosti výboru o vyšetřování (v současné době se jedná v průměru o 4 měsíce).
Evropská komise by kromě toho měla informovat Petiční výbor o stavu řízení pro porušení povinností přímo spojených s peticemi.
Výbor považuje za velmi důležité, aby byla tato vzájemná dobrá spolupráce mezi oběma orgány posílena zavedením opatření, která by Evropské komisi umožnila podávat Petičnímu výboru veškeré nové informace o protiprávních jednáních souvisejících s jednotlivými peticemi.
Je třeba poukázat na slyšení místopředsedů Evropské komise pana Maroše Šefčoviče odpovědného za interinstitucionální vztahy a administrativu, který dne 29. září 2010 přednesl členům návrh Komise týkající se evropské občanské iniciativy, a paní Viviane Redingové ze dne 25. října 2010, která se zaměřila na občanskou společnost a práva dítěte.
Vztahy s Radou
Petiční výbor vítá účast Rady na svých schůzích, současně však lituje toho, že tato účast zatím nevyústila v aktivnější spolupráci, která by mohla zjednodušit vyřizování peticí v případech, pro které je rozhodující vzájemná spolupráce mezi členskými státy.
Vztahy s evropským veřejným ochráncem práv – vystoupení veřejného ochránce práv
Členové výboru se domnívají, že evropský veřejný ochránce práv pan Nikiforos Diamandouros pokračoval během období, jehož se tato zpráva týká, v aktivním a vyváženém výkonu svých pravomocí, pokud jde o posuzování a vyřizování stížností, provádění a uzavírání šetření, udržování konstruktivních vztahů s orgány a institucemi Evropské unie a povzbuzování občanů k tomu, aby ve vztahu k těmto orgánům a institucím využívali svých práv.
Váží si také vynikajících vztahů mezi úřadem evropského veřejného ochránce práv a tímto výborem.
Evropský ochránce práv se na Petiční výbor Evropského parlamentu obrátil v několika záležitostech: dne 4. května 2010, kdy výboru předložil svou výroční zprávu za rok 2009 a hovořil o svém návrhu doporučení Komisi ohledně stížnosti 676/2008/RT, a dne 29. září 2010, kdy hovořil o přezkumu nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise.
Šetření provedená v roce 2010
· Šetření v Huelvě (Španělsko) ve dnech 16. až 18. února 2010 k peticím č. 631/2007, 1458/2007 a 1682/2008, týkajícím se znečištění zálivu u města Huelva.
Tento výbor doporučil pokusit se o obnovení komunikace mezi příslušnými vnitrostátními orgány a místními a regionálními orgány a o nastolení pravidelného dialogu s občany, což pomůže znovu vytvořit ovzduší vzájemné důvěry.
Dotčené orgány a podniky by měly umožnit provedení inspekce na místě, jejímž předmětem by byla zařízení sloužící k likvidaci odpadu.
Členové jsou přesvědčeni, že by měla být co nejdříve vypracována specializovaná podrobná studie zaměřená na osoby působící v místním průmyslu a že je třeba rovněž dokončit a zveřejnit studii zvláštního dopadu znečištění půdy a vody včetně řečišť a povodí, která by se mohla stát nástrojem používaným při řízení likvidace odpadu.
Místo musí být v každém případě dekontaminováno, aby byl region udržován ve stavu, který je v souladu s veškerými platnými evropskými předpisy.
Kromě toho musí být určen zvláštní cíl týkající se dalších investic, což v místě umožní vytvořit trvalé pracovní příležitosti a zajistit rekvalifikaci osob, které v něm jsou či byly zaměstnány.
· Šetření v italském regionu Kampánie ve dnech 28. až 30. dubna 2010 k petici č. 683/2005 a dalším 15 peticím týkajícím se likvidace odpadu
Tento výbor doporučil vypracovat integrovaný plán pro nakládání s odpadem: pokyny pro nakládání s komunálním odpadem na období let 2010-2013 by měly být zahrnuty do konkrétního a podrobného akčního plánu, který by obsahoval krátkodobé i dlouhodobé cíle.
Plán pro nakládání s odpadem by měl zahrnovat sanaci znečištěných oblastí a rovněž zajistit školení, poskytování informací a podpůrné prostředky místním orgánům a jiným subjektům.
Měl by být v souladu s vnitrostátní strategií nakládání s odpadem a doplňovat ji.
Je třeba zapojit občany a naslouchat jim a znovu nastolit důvěru.
Navržení a provádění konzistentního cyklu nakládání s odpady je povinností italských orgánů.
Petiční výbor však žádá Evropskou komisi o pozorný dohled a o poskytnutí pomoci Itálii v její snaze o dodržení evropských právních předpisů.
· Šetření v Mellau a Damülsu, Vorarlberg (Rakousko) ve dnech 29. září až 1. října 2010 k petici č. 0672/2007 týkající se čtyř nových lyžařských vleků v rámci propojení lyžařských oblastí.
Výbor doporučil požádat Evropskou komisi, aby se vyjádřila k provedení směrnice EIA do rakouského právního řádu a také k tvrzení, podle něhož byl projekt rozdělen, aby se vyhnul povinnosti provést hodnocení vlivu na životní prostředí.
Dále by Komise měla sdělit, do jaké míry může být rozdělení projektu přípustné z hlediska času, místa a právních předpisů.
Měla by vysvětlit také příslušná právní ustanovení a judikaturu EU v oblasti vyrovnávacích opatření, včetně způsobu jejich provedení do rakouského právního řádu.
Klíčová témata roku 2010
Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 se Listina základních práv stala právně závaznou a s ohledem na počet přijatých peticí lze ochranu základních práv považovat za druhé nejdůležitější téma, jímž se předkladatelé peticí zabývají.
Je však třeba zdůraznit, že začlenění listiny do primárního práva EU na základě zásady subsidiarity znamená, že za zajištění dodržování zásad Listiny základních práv odpovídají členské státy.
To vytvořilo nové odpovědnosti pro rozhodovací a prováděcí orgány i pro členské státy při provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu; ustanovení Listiny tudíž stala přímo vymahatelnými u evropských a vnitrostátních soudů.
Výbor by velmi uvítal, kdyby byl způsob uplatňování Listiny více upřesněn, a rozhodl se tedy uspořádat v roce 2011 konzultaci s odborníky věnovanou tomuto tématu.
V roce 2010 předložila Evropská komise Evropskému parlamentu a Radě návrh nařízení o evropské občanské iniciativě.
Petiční výbor předložil své stanovisko ke zprávě, kterou k tomuto návrhu předložil Výbor pro ústavní záležitosti.
Výbor je přesvědčen, že evropská občanská iniciativa, tento nový evropský nástroj participativní demokracie, se stane novým nástrojem, díky němuž se určité otázky budou moci stát tématem veřejných diskusí.
Cílem je především poskytnout občanům prostředek pro vyjádření jejich názorů, který jim umožní upozornit evropské orgány na určité významné otázky.
Dalším cílem evropské občanské iniciativy je podpora přeshraničních diskusí.
Výbor se domnívá, že Evropský parlament bude schopen přispět k dosažení těchto cílů, pokud uplatní veškeré prostředky na podporu občanských iniciativ, zejména pořádáním veřejných slyšení.
Petiční výbor si přeje tento proces podpořit a své dlouholeté zkušenosti získané komunikací s občany zúročit při plnění uvedených cílů.
Závěr
Komise vyhlásila rok 2013 „Evropským rokem občanství“ s cílem stimulovat diskuzi o evropském občanství a informovat občany EU o jejich právech.
Záměrem Petičního výboru je připojit se k této iniciativě a zprostředkovat občanům přímý styk s orgány, který jim zajistí, aby jejich konkrétní problémy nezůstaly bez odezvy.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
14.6.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
21
Členové přítomní při konečném hlasování
Margrete Auken, Elena Băsescu, Heinz K.
Becker, Victor Boştinaru, Philippe Boulland, Simon Busuttil, Giles Chichester, Ágnes Hankiss, Carlos José Iturgaiz Angulo, Peter Jahr, Erminia Mazzoni, Edward McMillan-Scott, Judith A.
Merkies, Willy Meyer, Mariya Nedelcheva, Jarosław Leszek Wałęsa, Angelika Werthmann, Tatjana Ždanoka
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Marian Harkin, Keith Taylor
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Marco Scurria
