V řadě zemí EU rasově motivované násilí narůstá
Lidská práva
2007-08-29 - 16:11
Rasismus je v Evropě pořád ještě problém
"Rasově motivované násilí a s tím související trestná činnost představuje závažný sociální problém v celé Evropě," praví aktuální zpráva o rasismu a xenofobii, kterou v pondělí 27.8. předložila Agentura pro základní práva parlamentnímu výboru pro občanská práva.
Analýza se týká diskriminace v oblasti zaměstnání, bydlení a školství v 27 členských zemích EU.
Údaje ohledně rasového násilí ovšem nejsou ve většině zemí dobře dokumentované, a to navzdory nárůstu tohoto druhu násilí.
Předložená zpráva obsahuje údaje z jedenácti členských zemí EU, které dodaly dostatečné množství informací o rasovém násilí.
V osmi z těchto zemích zpráva registruje stoupající tendenci.
V severní Evropě se to týká zejména Dánska a Finska, ve Švédsku rasistických útoků ubývá.
Ve střední Evropě stoupá rasistické násilí v Polsku a na Slovensku, v České republice a v Rakousku naopak klesá, z Maďarska nebyly dostupné dostatečné údaje.
Nárůst zpráva zaznamenala rovněž v Německu, Francii, Irsku a ve Velké Británii, z ostatních zemí nebyly potřebná data k dispozici.
Nově zřízená agentura kritizuje současný způsob hodnocení a evidence rasistických postojů v členských zemích, který zatím nedovoluje zveřejnit dostatečně srovnatelné údaje.
Rozdíly jsou v rámci EU obrovské: například nový systém ve Velké Británii, zaznamenávající rasově motivované útoky, poskytl za období jednoho roku více údajů, než souhrn informací z ostatních členských zemí dohromady.
Řada zemí totiž zatím vůbec nedodává dostatečné množství informací.
Diskriminace v zaměstnání
Zpráva dokládá statisticky, že nezaměstnanost přistěhovalců je v rámci EU všeobecně větší, než nezaměstnanost většinové populace.
Například uvádí zkušenosti ze Švédska, kde úřady doložily, že uchazeči s arabsky znějícím jménem mají výrazně menší šance najít zaměstnání, než uchazeči se švédským jménem.
Úřady ve Švédku proto zavedly pilotní projekt v sedmi ministerstvech, kde výběr uchazečů probíhal jen na základě uvedených znalostí, bez znalosti jména konkrétní osoby.
Podobné projekty zkouší i jiné členské země.
Diskriminace při hledání bydlení
Členské země EU uvádějí diskriminaci při hledání bydlení jako jednu z nejrozšířenějších stížností, které úřady registrují.
Týká se to například anoncí v novinách, kde zadavatelé inzerátů uvádějí, že byt není k pronájmu pro "cizince".
V Belgii byl v roce 2006 dokonce takto jeden člověk odsouzen na tři roky podmíněného trestu za to, že nabízel byt v dome "bez cizinců".
Přistěhovalci a cizinci se v řadě zemí potýkají s právní nejistotou, kterou zaměstnavatelé a pronajimatelé bytů mnohokrát zneužívají ve svůj prospěch.
Diskriminace při vzdělávání
Zpráva uvádí mnoho typických problémů, které poukazují na neuspokojivou situaci při školní docházce a ve vzdělávání přistěhovalců všeobecně.
V mnoha případech jsou azylová centra příliš vzdálena od měst, kde se nacházejí školy, děti se pak nemohou účastnit vyučování.
Rasová segregace při vzdělávání je také často citovaným problémem, přičemž je exemplárně uváděn případ České republiky, kde nadále skoro polovina romských dětí navštěvuje zvláštní školy, případně školy pro mentálně postižené děti.
Dokládá ovšem, že se české úřady tomuto tématu věnují a že provádějí řadu opatření, která mají segregaci zmírnit.
Budoucnost Agentury EU pro základní práva
Nová agentura vznikla letos 1. března a navazuje na činnost Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie ve Vídni.
Aktuální zpráva je první důležitý dokument nové agentury, vídeňské středisko vydávalo podobné zprávy již v minulosti.
Poslanci v rozpravě kritizovali skutečnost, že doposud nebyl jmenován ředitel/ředitelka nové agentury.
Rovněž poukázali na omezený mandát agentury.
Nizozemská liberální poslankyně Sophia Int´ Veld řekla, že by si přála, aby agentura "měla ostřejší zuby a mohla se tak stát skutečným hlídacím psem" Evropské unie v této oblasti.
Italský sociálně demokratický poslanec Claudio Fava řekl, že statut agentury nevyžaduje od Rady ministrů, aby pravidelně skládala účty o své činnosti, ale jen umožňuje zástupcům Rady konzultovat agenturu v případě, že cítí potřebu.
Německý konzervativní poslanec Manfred Weber k tomu dodal: "Měli bychom nastavit laťku v oblasti základních práv v celém světě a vyhnout se politizaci agentury."
20070823STO09821 Plné znění zprávy (AJ) Článek: Rasismus a diskriminace: jak se jim bránit? (5.12.2006) Agentura pro základní práva (AJ) Výbor pro Občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE)
CS
1
PHOTO
20070828PHT09871.jpg
CS
2
LINK
http://fra.europa.eu/fra/material/pub/racism/report_racism_0807_en.pdf
CS
4
LINK
http://fra.europa.eu/fra/index.php
CS
5
LINK
/activities/expert/committees/presentation.do;jsessionid=84B281CD37C44F6A888C1DA3D013644B.node1?committee=2362&rewritten&language=CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061205STO00945 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
