Poslanci žádají striktní omezení práce na 48 hodin týdně
Sociální politika
2005-09-07 - 19:08
Již patnáct let se Evropský parlament snaží přispět k vybudování sociální Evropy: poslanci ze štrasburského parlamentu by mohli již v brzké budoucnosti přitlačit evropské ministry ke zdi s požadavkem zrušení výjimek z limitu 48 hodin práce v jednom týdnu, což je maximum stanovené legislativou EU.
V sociální oblasti zůstávají pravomoci Evropy omezené.
Jednotlivé vlády nechtějí slevit z výhod, který by mohly ohrozit jejich sociální model.
Z tohoto důvodu státy EU nustále drží ochrannou ruku např. nad svými důchodovými systémy nebo systémy sociálního zabezpečení.
EU může nicméně činit opatření ke zlepšování zdraví, bezpečnosti a ochrany pracujících.
V roce 1993 přijala Evropa v rámci zavedení jednotného trhu společná všeobecná pravidla ohledně pracovní doby.
Evropská legislativa stanoví, že každý pracovník má má právo nejméně na 11 hodin odpočinku mezi dvěma pracovními směnami a na pracovní přestávky.
Maximální týdenní pracovní doba byla stanovena na 48 hodin a dovolená musí trvat alespoň 4 týdny.
Osoby pracující v noci mohou pracovat nejvýše 8 hodin během 24 hodin.
Tato pravidla nicméně nejsou uplatňována na všechny.
Velká Británie již od počátku dosáhla toho, že omezení pracovní doby se nemusí ve všech případech vztahovat na její občany.
Kypr a Malta dosáhly stejných opatření.
Další země Evropské unie zvolily pro některé profese ve zdravotnictví nebo v pohostinství cestu výjimek, jimž se v žargonu EU říká doložka „opt-out“.
Tento systém výjimek měl ovšem špatné následky.
Ve Velké Británii mohou pochopitelně zaměstnanci ze své vůle odmítnout nebo akceptovat strop 48 hodin, ale stává se, že tato otázka je jim položena při podpisu pracovní smlouvy.
Jiný problém se objevil v dalších členských zemích – ve Francii, ve Španělsku a v Německu – a týkal se odečítání hodin, během nichž měli lékaři v nemocnicích službu nebo osob, jejichž povolání vyžadovalo být v pohotovosti.
Jsou tyto hodiny, během nichž pracovníci čekají, aniž by vykonávali nějaké specifické úkoly, hodinami pracovními?
Odpověď na tuto otázku má závažné důsledky pro organizaci dotčených služeb.
Nový legislativní návrh Evropské komise (tedy výkonného orgánu EU) se pokouší o napravení těchto nedostatků omezením podmínek pro zavádění režimu „opt-out“ a stanovením rozdílu mezi „odpracovanými“ a „neodpracovanými“ hodinami ve službě, jež nejsou započítávány do pracovní doby.
Výbor pro zaměstnanost a sociální věci, který připravuje doporučení pro všechny europoslance, ovšem není tomuto návrhu nakloněn.
Navrhl totiž naprostý zákaz uchylovat se k výjimkám z maximálního počtu 48 hodin práce v týdnu.
Kromě toho výbor rozhodl, že čas strávený v pohotovostní službě, by ve většině případů měl být započítáván do pracovní doby.
Evropský parlament by se měl poprvé vyjádřit k tomuto dokumentu během svého plenárního zasedlání, které se bude konat v červnu ve Štrasburku.
Poté k němu budou muset zaujmout své stanovisko evropští ministři sociálních věcí.
Zdá se málo proavděpodobné, že text dokumentu bude v nezměněném znění schválen již po prvním čtení.
Aby dohoda mohla být přijata, musí být schválena poslanci a pětadvaceti členskými státy.
Jedná se o návrh směrnice, což znamená, že po jejím přijetí institucemi EU musí být transponována do vnitrostátních zákonů všech dvaceti pěti členských států, které tak musí učinit do dvou let.
Teprve po těchto dvou letech bude směrnice uplatňována na evropské pracovníky.
20050819STO00760
CS
1
PHOTO
20050818PHT00276.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
