KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0203/2006
1.
6.
2006
*
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
(KOM(2005)0119 – C6‑0112/2005 – 2005/0044(CNS))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodaj:
Jerzy Buzek
PE 360.034v03-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzívou .
Zvýraznění normální kurzívou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................20
STANOVISKO Rozpočtového výboru .......................................................................22
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin 28
POSTUP...................................................................................................................................48
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
(KOM (2005)0119 – C6‑0112/2005 – 2005/0044(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Radě ( KOM(2005)0119 )
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na článek 7 Smlouvy o založení Euroatomu, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C6‑0112/2005 ),
– s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ( A6‑0203/2006 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. upřesňuje, že finanční položky uvedené v návrhu rozhodnutí jsou pouze orientační, dokud nebude uzavřena dohoda o finančním výhledu na období 2007 a následující roky;
3. vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl.
119 odst.
2 Smlouvy o Euratomu změnila odpovídajícím způsobem;
4. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
5. vyzývá, aby bylo na základě společného prohlášení ze dne 4. března 1975 přistoupeno k dohodovacímu řízení, bude-li mít Rada v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
6. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;
7. pověřuje svého předsedu, aby předal stanovisko Parlamentu Radě a Komisi.
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh 1
Bod odůvodnění 13
(13) K dosažení výše vytyčených cílů by mělo přispět Společné výzkumné středisko, a to zejména prostřednictvím provádění přímých činností a poskytováním podpory politik EU ze strany zákazníků.
(13) Společné výzkumné středisko hraje klíčovou úlohu při zajišťování vědecké a technologické podpory orientované na zákazníka a je určená na navrhování, rozvoj, provádění a sledování politik EU.
Společnému výzkumnému středisku by měla být poskytována trvalá podpora, aby mohlo působit jako referenční vědecké a technologické centrum EU, které je nezávislé na soukromých a národních zájmech.
Odůvodnění
Tato formulace je totožná s popisem úlohy Společného výzkumného střediska v rozhodnutí Rady o 5. rámcovém programu a potvrzuje, že bude stejně jako v 6. rámcovém programu platit i v 7. rámcovém programu.
Pozměňovací návrh 2
Bod odůvodnění 16
(16) Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
(16) Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
V každém případě by měla být přijata opatření, která zajistí, aby prostředky navrácené z podvodů a nesrovnalostí, ke kterým došlo v důsledku nedodržení výše uvedených nařízení, byly vráceny do rámcového programu a vyhrazeny převážně na vzdělávání výzkumných pracovníků a na vědeckou poradenskou činnost.
Odůvodnění
Využití těchto prostředků by mělo být vyjasněno s ohledem na rozpočtová omezení, která mají dopad na sedmý rámcový program.
Pozměňovací návrh
3
Čl.
3 odst.
1 úvodní část
Celková částka pro provádění sedmého rámcového programu na období 2007 až 2011 činí 3092 milionů EUR.
Částka se rozdělí takto (v milionech EUR):
Orientační celková částka pro provádění sedmého rámcového programu na období 5 let počínaje 1. lednem 2007 činí 2751 milionů EUR.
Částka se rozdělí takto (v milionech EUR):
Odůvodnění
Standardní pozměňovací návrh, který zdůrazňuje skutečnost, že navržené částky musí být potvrzeny v případném víceletém finančním rámci.
Pozměňovací návrh 4
Čl.
3 odst.
1 tabulka
a) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy 2159
a) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy 1947
b) Jaderné štěpení a radiační ochrana
394
b) Jaderné štěpení a radiační ochrana
287
c) Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska 539
c) Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska 517
Pozměňovací návrh 5
Čl.
3 odst.
1a (nový)
1a.
Z předpokládané částky na výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy musí být na jiné činnosti než budování výzkumné infrastruktury ITER , jejichž seznam je uveden v příloze I, vyhrazeno nejméně 900 milionů EUR .
Odůvodnění
Aby mohlo být zařízení ITER po svém dokončení maximálně a účinně využíváno, bude třeba plného nasazení potřebného počtu zkušených evropských vědců a inženýrů a důkladných znalostí souvisejících fyzikálních disciplín.
Z toho důvodu musí být doprovodný program odpovídajícím způsobem finančně podporován z celkového rozpočtu vyhrazeného pro oblast jaderné syntézy.
V zájmu zaručení návaznosti na výzkumné činnosti 6. rámcového programu je zapotřebí na doprovodný program, který je prováděn sdruženími, vyčlenit částku ve výši minimálně 900 milionů EUR.
Pozměňovací návrh 6
Čl.
3 odst.
2a (nový)
2a.
Komise bude předem informovat rozpočtový orgán, kdykoli bude mít v úmyslu odchýlit se od rozdělení výdajů uvedeného v poznámkách a v příloze celkového ročního rozpočtu Evropské unie.
Odůvodnění
Zpravodaj se domnívá, že za účelem zlepšení finanční kontroly výzkumných činností financovaných Společenstvím by Komise měla rozpočtový orgán pravidelně informovat o provádění jednotlivých programů a předem jej informovat, kdykoli bude mít v úmyslu odchýlit se od rozdělení výdajů uvedeného v celkovém rozpočtu.
Pozměňovací návrh 7
Článek 5
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami.
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami , přičemž zvláštní důraz je kladen na hledisko bezpečnosti .
Odůvodnění
Etické zásady a bezpečnostní aspekty se v této souvislosti významným způsobem doplňují.
Pozměňovací návrh 8
Čl.
6 odst.
2 pododstavec 2
Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, spolu s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, spolu s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a evropskému ochránci práv .
Odůvodnění
Jako garant řádného fungování institucí Společenství a provádění jeho politik je evropský ochránce práv patrně vhodným subjektem, který zajistí řádné provádění článku 5 rámcového programu, jenž se týká dodržování základních etických zásad ve všech výzkumných činnostech prováděných v rámci tohoto programu.
Pozměňovací návrh 9
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Cíl“
Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění je hlavním krokem k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, hospodářsky životaschopné a šetrné k životnímu prostředí.
Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění je jedním z kroků k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, hospodářsky životaschopné a šetrné k životnímu prostředí.
Odůvodnění
Původní znění textu je dvojznačné a může vést k domněnce, že brzy po vybudování ITER bude v sítích rozváděna elektrická energie získaná z jaderné syntézy.
Po dokončení zařízení ITER je rozhodujícím a konečným krokem vedoucím ke zprovoznění komerční elekrárny na energii získávanou z jaderné syntézy zbudování „ukázkové“ elektrárny tohoto druhu.
Pozměňovací návrh 10
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Za několik desetiletí by mohla přispět k uskutečnění udržitelného a bezpečného zásobování EU energií zásadním způsobem jaderná syntéza .
Její úspěšný vývoj by poskytl energii, která je bezpečná, udržitelná a šetrná k životnímu prostředí.
Dlouhodobým cílem evropského výzkumu jaderné syntézy, který zahrnuje všechny činnosti týkající se jaderné syntézy v členských státech a přidružených třetích zemích, je společné vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které by tyto požadavky splňovaly a byly hospodářsky životaschopné.
Nehledě na úsilí, které EU vynakládá a měla by nadále vynakládat v oblasti výzkumu energie z obnovitelných zdrojů, by jaderná syntéza mohla za padesát až šedesát let poté, co komerční reaktory pro jadernou syntézu vstoupí na trh, zásadním způsobem přispět k uskutečnění udržitelného a bezpečného zásobování EU energií.
Aby se tedy co nejvíce zkrátila doba potřebná pro vývoj komerční elektrárny na bázi jaderné syntézy, bude k získání této energie využita „rychlá cesta“.
Její úspěšný vývoj by poskytl energii, která je bezpečná, udržitelná a šetrná k životnímu prostředí.
Dlouhodobým cílem evropského výzkumu jaderné syntézy, který zahrnuje všechny činnosti týkající se jaderné syntézy v členských státech a přidružených třetích zemích, je přibližně v horizontu třiceti až pětatřiceti let společně vytvořit prototyp reaktorů pro elektrárny, které by tyto požadavky splňovaly a byly hospodářsky životaschopné.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh zdůrazňuje značné úsilí EU na poli výzkumu obnovitelných zdrojů energie, které je možno a nutno kombinovat s úsilím zaměřeným na získávání energie z jaderné syntézy v zařízení ITER.
ITER má být podle odhadů vybudován za 10 let a zprovozněn za dalších 15 let, tzn. že je zapotřebí celkem 25 let.
Souběžně s využitím ITER bude vybudováno Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF), které bude testovat a prověřovat způsobilost materiálů pro „ukázkovou“ elektrárnu založenou na jaderné syntéze, jejíž výstavba bude zahájena, jakmile ITER poskytne nezbytné vědecké a technologické poznatky.
Pokud bude strategie „rychlé cesty“ k energii z jaderné syntézy úspěšná, bude „ ukázková “ elektrárna založená na jaderné syntéze k dispozici do 30 až 35 let .
Poté bude vyvinuta řada komerčních reaktorů na bázi jaderné syntézy a bude zahájeno jejich uvádění na trh, takže energie z jaderné syntézy bude moci do padesáti až šedesáti let výrazně přispět k zajištění dodávek udržitelné a bezpečně energie pro EU.
Pozměňovací návrh 11
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1
Tento úkol zahrnuje činnosti směřující ke společnému uskutečnění projektu ITER (jako mezinárodní výzkumné infrastruktury), zejména pokud jde o přípravu lokality, zřízení organizace ITER a společného evropského podniku pro ITER, řízení a získání zaměstnanců, všeobecnou technickou a administrativní podporu, přípravu vybavení a zařízení a podporu projektu během konstrukční fáze.
Tento úkol zahrnuje činnosti směřující ke společnému uskutečnění projektu ITER (jako mezinárodní výzkumné infrastruktury), zejména pokud jde o přípravu lokality, zřízení organizace ITER a společného evropského podniku pro ITER, řízení a získání zaměstnanců, všeobecnou technickou a administrativní podporu, přípravu vybavení a zařízení a podporu projektu během konstrukční fáze.
Společný evropský podnik pro ITER bude odpovídat za řízení a správu evropského příspěvku k projektu ITER a plnit závazky vyplývající z mezinárodních smluv o ITER.
Za provádění zbývající části programu jaderné syntézy usilující o zlepšení vědeckých a technologických poznatků pro rychlé získávání energie z jaderné syntézy bude přímo odpovědná Komise, které bude nápomocen poradní výbor upřesněný v pravidlech účasti.
Odůvodnění
Evropské právní závazky a vědecké a technologické příspěvky k výstavbě a provozu ITER bude zřejmě plnit a koordinovat zvláštní evropská agentura.
Evropský výzkum jaderné syntézy je však širší vědeckou činností než projekt ITER, a proto by v návaznosti na předešlý rámcový program měla být zachována specifická řídící organizace, včetně smluv o přidružení a Evropské dohody o rozvoji v oblasti jaderné syntézy, které se dosud prokázaly jako úspěšné při vytváření skutečně evropského výzkumného prostoru v oblasti jaderné syntézy.
Pozměňovací návrh 12
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2
Program zaměřený na fyziku a technologii využije zařízení a zdroje v programu jaderné syntézy, včetně JET.
To umožní přístup ke zvláštním klíčovým technologiím ITER, zkonsoliduje možnosti projektu ITER a prostřednictvím experimentálních a teoretických činností připraví provoz ITER.
Program zaměřený na fyziku a technologii využije zařízení a zdroje v programu jaderné syntézy, tj. JET a zařízení na principu magnetického pole, která již existují nebo jsou budována (tokamaky, stelarátory, RFP) ve všech členských státech.
To umožní přístup ke zvláštním klíčovým technologiím ITER, zkonsoliduje možnosti projektu ITER a prostřednictvím experimentálních a teoretických činností připraví provoz ITER.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh navazuje na zpravodajův pozměňovací návrh č. 4.
Specifický odkaz na tokamak a stelarátor jako zařízení na principu magnetického pole však přesně definuje činnosti Evropského programu jaderné syntézy.
Maximální a účinné využívání dokončeného zařízení ITER nemůže být zaručeno bez pomoci velkorysého doprovodného programu během konstrukčních prací.
V rámci příprav projektu ITER je nutné provádět výzkum a vývoj prstencových zařízení na bázi magnetického pole, která již existují nebo jsou právě budována ve všech členských státech.
Využívání takových zařízení během výstavby ITER (po dobu 10 let) rozšíří znalosti v mnoha oblastech souvisejících s ITER a v oboru jaderné syntézy připraví novou generaci evropských vědců a inženýrů pro efektivní práci v zařízení ITER.
Pozměňovací návrh
13
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4
Tyto činnosti zahrnují další vývoj zdokonalených koncepcí schémat magnetického pole s případnými výhodami pro elektrárny využívajících jadernou syntézu (se zaměřením na dokončení výstavby W7-X L „stelarátoru“), teorii a modelování zaměřené na souhrnné pochopení chování fúzního plazmatu a koordinace (v rámci pokračujících kontaktů) činností členských států v oblasti civilního výzkumu inerciálního udržení.
Tyto činnosti zahrnují další vývoj zdokonalených koncepcí schémat magnetického pole s případnými výhodami pro elektrárny využívajících jadernou syntézu (se zaměřením na dokončení výstavby W7-X L „stelarátoru“), teorii a modelování zaměřené na souhrnné pochopení chování fúzního plazmatu.
Odůvodnění
Tato informace je irelevantní a měla by být vypuštěna.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5
S ohledem na okamžité a střednědobé potřeby ITER a pro další vývoj jaderné syntézy budou pokračovat iniciativy zaměřené na zajištění vhodných lidských zdrojů co do počtu, rozsahu dovedností a vysoké úrovně odborné přípravy a zkušeností.
S ohledem na okamžité a střednědobé potřeby ITER a pro další vývoj jaderné syntézy budou pokračovat iniciativy zaměřené na zajištění vhodných lidských zdrojů co do počtu, rozsahu dovedností a vysoké úrovně odborné přípravy a zkušeností, včetně vytvoření evropského doktorského (Ph.D.) studia v oboru fyzika a provádění jaderné syntézy .
Pozměňovací návrh
15
Příloha I nadpis „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 6a (nová)
Proces přenosu technologie
ITER bude vyžadovat nové a pružnější organizační struktury, které umožní rychlý přenos jím dosažených inovací a technologického pokroku do průmyslu, aby mohly být splněny úkoly, které umožní vysokou konkurenceschopnost evropského průmyslu.
Odůvodnění
Provoz zařízení ITER na území Evropy v budoucnu posílí její vedení v oblasti nových technologií rozvíjených v rámci tohoto zařízení, což prospěje evropskému průmyslu a zvýší jeho konkurenceschopnost vůči Spojeným státům a Japonsku.
Pokud bude v uvedených oblastech dosaženo odpovídajícího pokroku, bude budoucí vývoj elektráren v rukou evropských firem.
Pozměňovací návrh
16
Příloha I nadpis „Jaderné štěpení a radiační ochrana“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Přetrvávají však vážné obavy týkající se dalšího využívání tohoto zdroje energie v EU.
Klíčovými otázkami jsou provozní bezpečnost reaktoru a nakládání s odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, přičemž oba aspekty se řeší během pokračující práce na technické úrovni, ale je třeba zohlednit i politický a společenský přínos.
Při všech způsobech využití záření, od průmyslového po lékařský, je hlavní zásadou ochrana člověka a životního prostředí.
Všechny tematické oblasti, kterými je třeba se zabývat, charakterizuje prvořadý zájem o zajištění vysokých stupňů bezpečnosti.
Podobně existují ve všech oblastech vědy a jaderného inženýrství jasně identifikovatelné potřeby týkající se dostupnosti výzkumných infrastruktur a odbornosti.
Kromě toho jsou jednotlivé technické oblasti spojeny klíčovými průřezovými tématy, jako je jaderný palivový cyklus, aktinidová chemie, analýza rizik a posouzení bezpečnosti, a dokonce otázky společenské a vládní.
Přetrvávají však vážné obavy týkající se dalšího využívání tohoto zdroje energie v EU.
Je však třeba usilovat o konsolidaci a zlepšení stávající úrovně bezpečnosti a o zajištění toho, aby ochrana proti záření byla pro akce Společenství nadále prioritou.
Klíčovými otázkami jsou provozní bezpečnost reaktoru a nakládání s odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, přičemž oba aspekty se řeší během pokračující práce na technické úrovni, ale je třeba zohlednit i politický a společenský přínos.
Při všech způsobech využití záření, od průmyslového po lékařský, je hlavní zásadou ochrana člověka a životního prostředí.
Všechny tematické oblasti, kterými je třeba se zabývat, charakterizuje prvořadý zájem o zajištění vysokých stupňů bezpečnosti.
Podobně existují ve všech oblastech vědy a jaderného inženýrství jasně identifikovatelné potřeby týkající se dostupnosti výzkumných infrastruktur a odbornosti.
Kromě toho jsou jednotlivé technické oblasti spojeny klíčovými průřezovými tématy, jako je jaderný palivový cyklus, aktinidová chemie, analýza rizik a posouzení bezpečnosti, a dokonce otázky společenské a vládní.
Pozměňovací návrh
17
Příloha I nadpis „Jaderné štěpení a radiační ochrana“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1
Provádění cíleného výzkumu a vývojových činností v oblasti hloubkového geologického ukládání vyhořelého paliva a radioaktivního paliva s dlouhým poločasem rozpadu a případně demonstrace technologií a bezpečnosti a podpora vytvoření společného evropského pohledu na hlavní otázky nakládání s odpadem a jeho likvidace.
Výzkum dělení a transmutace a/nebo další koncepce zaměřené na omezení množství a/nebo rizika odpadu určeného k odstranění.
Provádění cíleného výzkumu a vývojových činností v oblasti hloubkového geologického ukládání vyhořelého paliva a radioaktivního paliva s dlouhým poločasem rozpadu a případně demonstrace technologií a bezpečnosti a podpora vytvoření společného evropského pohledu na hlavní otázky nakládání s odpadem a jeho likvidace.
Specifické činnosti spojené s charakteristikou a chováním tohoto druhu odpadu za podmínek prodlouženého dočasného uložení.
Výzkum dělení a transmutace a/nebo další koncepce zaměřené na omezení množství a/nebo rizika odpadu určeného k odstranění.
Odůvodnění
Je třeba zohlednit skutečnost, že většina členských států musí prodloužit dočasné ukládání vyhořelého paliva, tedy odpadu, který je vysoce aktivní a má dlouhý poločas rozpadu.
K tomu tedy musí přihlédnout výzkum nakládání s jaderným odpadem a jeho dopadů na životní prostředí, se zvláštním ohledem na dělení a/nebo transmutaci.
Jedná se o nejvhodnější možnost, protože palivo se neukládá ve formě, ve které vychází z elektrárny, ale je vynakládáno úsilí na snížení jeho objemu a zkrácení doby, po kterou palivo zůstává aktivní.
Pozměňovací návrh
18
Příloha I nadpis „Jaderné štěpení a radiační ochrana“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2
Výzkum zaměřený na podporu dalšího bezpečného provozování stávajících reaktorových systémů (včetně zařízení jaderného palivového cyklu), který zohlední nové aspekty, jako je prodloužení životnosti a vývoj nových pokročilých metod posouzení bezpečnosti (jak z hlediska techniky, tak z hlediska lidských faktorů), a zaměřený na hodnocení případných a bezpečnostních aspektů budoucích systémů reaktorů v krátkodobém i střednědobém horizontu, čímž se udrží vysokou úroveň bezpečnosti dosahovanou v EU.
Výzkum, který nadále podporuje další bezpečné provozování stávajících reaktorových systémů (včetně zařízení jaderného palivového cyklu) a reaktorů nové generace a minimalizuje riziko lidské a organizační chyby , výzkum , který zohlední nové aspekty, jako je prodloužení životnosti a vývoj nových pokročilých metod posouzení bezpečnosti (jak z hlediska techniky, tak z hlediska lidských faktorů), a zaměřený na hodnocení případných a bezpečnostních aspektů budoucích systémů reaktorů v krátkodobém i střednědobém horizontu, čímž se dále zlepší vysoká úroveň bezpečnosti dosahovaná v EU.
Vzhledem k tomu bude důraz kladen zejména na výzkum a zavádění metodologií schopných předcházet lidské nebo organizační chybě (individuální či kolektivní).
Ve všech podnicích bude také podporována náležitá „kultura bezpečnosti” a tím se zajistí, aby se pro vlastníka zařízení i pro jeho pracovníky bezpečnost stala naprosto prioritním cílem.
Výzkum v oblasti bezpečnosti reaktorů a vážných havárií u západních i ruských typů reaktoru.
Odůvodnění
Účel je zřejmý.
Zvýšení bezpečnosti jaderných elektráren je v zájmu evropských občanů.
Zpravodaj ve svém pozměňovacím návrhu č. 7 výslovně uvedl riziko lidské chyby zcela oprávněně.
Měla by však být zmíněna i „organizační“ chyba, protože bylo prokázáno, že i ve vysoce spolehlivých zařízeních může mít chyba v organizačním řetězci výrobního procesu fatální následky a může vést k haváriím.
Tak tomu bylo v Černobylu, kde porušením jednoho z bezpečnostních postupů ze strany operátora došlo k událostem vedoucím k havárii.
Lepší organizace a zavedení „kultury bezpečnosti“ včetně účinnějšího monitorování výrobních procesů by mohly přispět i k prevenci lidských chyb.
Snaha o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti reaktorů a prevence vážných jaderných havárií je pro Euratom prvořadá.
Tyto výzkumné a vývojové činnosti odpovídají i na naléhavou potřebu evropského veřejného mínění, a proto jsou velmi viditelné.
Kromě toho se po posledním rozšíření na území EU nachází několik reaktorů ruského typu, které by měly být v blízké budoucnosti uzavřeny, ale jejichž bezpečnost musí být vedle stávajících reaktorů západního typu trvale sledována.
Pozměňovací návrh 19
Příloha I nadpis „Jaderné štěpení a radiační ochrana“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4
Podpora dostupnosti výzkumných infrastruktur, jako jsou reaktory na zkoušení materiálů, podzemní výzkumné laboratoře a radiobiologická zařízení a tkáňové banky, nezbytná k udržení vysoké úrovně technického pokroku, inovací a bezpečnosti v evropském jaderném odvětví.
Podpora dostupnosti výzkumných infrastruktur, jako jsou reaktory na zkoušení materiálů a cvičné reaktory , výzkumné laboratoře a radiobiologická zařízení a tkáňové banky, nezbytná k udržení vysoké úrovně technického pokroku, inovací a bezpečnosti v evropském jaderném odvětví.
Pozměňovací návrh
20
Příloha I nadpis „Jaderné štěpení a radiační ochrana“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5
Lidské zdroje a odborná příprava
Lidské zdroje , mobilita, vzdělávání a odborná příprava
Podpora udržení a dalšího rozvoje vědeckých možností a lidských schopností s cílem na dlouhou dobu zajistit dostupnost vhodně kvalifikovaných výzkumných pracovníků a zaměstnanců v jaderném odvětví.
Podpora udržení a dalšího rozvoje vědeckých možností a lidských schopností s cílem co nejrychleji zajistit dostupnost vhodně kvalifikovaných výzkumných pracovníků, inženýrů, fyziků, psychologů (specializovaných na organizační systémy) a zaměstnanců v jaderném odvětví zejména vzdělávacími aktivitami na vysokých školách s důrazem na organizaci společného postgraduálního studia v oboru jaderného inženýrství a radiační ochrany; jako prvořadý úkol podpora bezpečnosti.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh souvisí s pozměňovacím návrhem stejného autora k odrážce 2 oddílu „Činnosti“.
Sociotechnický přístup k řízení výroby nepochybně přispěje k větší bezpečnosti v jaderných zařízeních.
K tomuto účelu bude třeba vhodných odborných pracovníků.
Druhá část pozměňovacího návrhu se týká současné situace, kdy si nejlepší studenti volí povolání v oblastech mimo obor jaderného štěpení, které se těší vyššímu společenskému uznání.
Je důležité tento trend změnit, protože nedostatek dobrých pracovníků může vést ke snížení spolehlivosti a vážným problémům s bezpečností .
V oblasti jaderného inženýrství a radiační ochrany je třeba zvláštního vzdělávacího úsilí.
Protože toto úsilí vyžaduje soustředění odborných znalostí, výzkumných infrastruktur a finančních prostředků, mohl by společné postgraduální studium na evropské úrovni podporovat Euratom.
S cílem zaručit maximální bezpečnost jaderných elektráren, a tak udržet velmi dobré výsledky EU v oblasti bezpečnosti, a náležité nakládání s odpadem, který má dlouhý poločas rozpadu, je nutné podporovat školení výzkumných pracovníků, inženýrů a zaměstnanců a přijmout opatření, která budou motivovat mladé vědce k zahájení kariéry v oblasti jaderné energie.
Během odborné přípravy by se měla zvláštní pozornost věnovat především posílení bezpečnosti
Pozměňovací návrh
21
Příloha I nadpis „Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Společné výzkumné středisko podporuje cíle evropské strategie zásobování energií, zejména s cílem dosažení cílů Kjótského protokolu.
EU disponuje v mnoha aspektech jaderné technologie nespornou odbornou kompetencí, která stojí na pevných základech minulých úspěchů v této oblasti.
Užitečnost Společného výzkumného střediska pramenící z podpory poskytované politikám EU a příspěvku k novým trendům v jaderném výzkumu je založena na její vědecké odbornosti a integraci do mezinárodní vědecké obce.
Společné výzkumné středisko má na jedné straně schopné zaměstnance a špičková zařízení, díky kterým může provádět uznávanou vědeckou a technickou práci ; a na druhé straně podporuje politiku EU s cílem udržet si do budoucnosti základní kompetence a odbornost prostřednictvím vyškolení mladých vědců a rozvoje jejich mobility .
Zejména v oblasti vnějších vztahů a politik souvisejících s bezpečností se objevily nové požadavky.
V takových případech jsou potřeba interní a bezpečné informace, analýzy a systémy, které nelze vždy získat na trhu.
Společné výzkumné středisko má v rámci podpory cílů Evropské unie specifické úkoly týkající se:
– světové bezpečnosti, zejména svou účastí na vývoji technik a metod účinného zabezpečení za účelem boje proti nezákonnému obchodování a soudního vyšetřování otázek týkajících se jaderné oblasti;
– rozšíření EU, protože znamenalo (a bude znamenat) nové typy reaktorů a dalších jaderných zařízení;
– dodávek energie tím, že přispěje k vývoji nových technik pro cyklus jaderného paliva v souladu se zásadami trvale udržitelného rozvoje.
Společné výzkumné středisko má schopné zaměstnance a zařízení, díky kterým může provádět uznávanou vědeckou a technickou práci.
Zajišťuje kvalitu a náležité obnovování svých infrastruktur, aby si evropský výzkum v této oblasti udržel čelné postavení.
Společné výzkumné středisko podporuje politiku EU s cílem udržet si do budoucnosti základní kompetence a odbornost tím, že své infrastruktury zpřístupní ostatním výzkumným pracovníkům, vyškolí mladé vědce a bude rozvíjet jejich mobilitu , a tak v Evropě udrží jaderné know-how .
Zejména v oblasti vnějších vztahů a politik souvisejících s bezpečností se objevily nové požadavky.
V takových případech jsou potřeba interní a bezpečné informace, analýzy a systémy, které nelze vždy získat na trhu.
Odůvodnění
Potřeba odbornosti Společného výzkumného střediska (SVS) v rozšířené Evropě daleko přesahuje samotnou dodávku energie a plnění Kjótského protokolu.
Stejně důležitá je i světová bezpečnost a harmonizovaný přístup v oblasti jaderné bezpečnosti.
Některé z infrastruktur SVS poněkud zastarávají a SVS bude schopno udržet svou zásadní úlohu v Evropě pouze v případě, že bude mít prostředky na jejich modernizaci.
SVS by mělo zvýšit svou účast na vzdělávání v oblasti jaderné energie tím, že do svých laboratoří pozve výzkumné pracovníky a mladé vědce z celé Evropy.
Pozměňovací návrh
22
Příloha I nadpis „Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Činnosti“ odst.
1
Nakládání s jaderným odpadem a dopad na životní prostředí: cílem je pochopení jaderných palivových procesů od výroby energie po uložení odpadu a vývoj účinných řešení pro nakládání s vysoce radioaktivním jaderným odpadem na základě dvou hlavních možností (přímé uložení nebo dělení a transmutace);
Nakládání s jaderným odpadem a dopad na životní prostředí: cílem je pochopení jaderných palivových procesů od výroby energie po uložení odpadu a vývoj účinných řešení pro nakládání s vysoce radioaktivním jaderným odpadem na základě dvou hlavních možností (přímé uložení nebo dělení a transmutace).
Budou vyvíjeny zejména činnosti na prohlubování znalostí a zlepšování zpracování či úpravy odpadu s dlouhým poločasem rozpadu a na základní výzkum aktinidů;
Odůvodnění
Je třeba zohlednit skutečnost, že většina členských států musí prodloužit dočasné ukládání vyhořelého paliva, tedy odpadu, který je vysoce aktivní a má dlouhý poločas rozpadu.
Pozměňovací návrh
23
Příloha I nadpis „Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Činnosti“ odst.
2
Jaderná bezpečnost: výzkum stávajících i nových palivových cyklů a bezpečnosti reaktorů jak západního, tak ruského typu a rovněž výzkum nových návrhů reaktorů.
Společné výzkumné středisko navíc přispěje a bude koordinovat příspěvek Evropy k mezinárodnímu fóru výzkumu a rozvoje „Generation IV“ , do nějž jsou zapojeny nejlepší světové výzkumné organizace;
Jaderná bezpečnost: výzkum stávajících palivových cyklů, bezpečnosti reaktorů jak západního, tak ruského typu a ve vyšší míře výzkum nových palivových cyklů a rovněž nových návrhů reaktorů.
Společné výzkumné středisko navíc přispěje a bude koordinovat příspěvek Evropy k mezinárodnímu fóru výzkumu a rozvoje IV. generace , do nějž jsou zapojeny nejlepší světové výzkumné organizace; SVS bude integrovat evropský výzkum v této oblasti a z hlediska kvality i rozsahu zajistí význam evropského příspěvku pro mezinárodní fórum IV. generace (MFG).
Odůvodnění
Ačkoli je nutné pokračovat ve výzkumu stávajících reaktorů západního či ruského typu, je třeba upozornit na mnoho chvályhodných projektů na zlepšení zařízení vyvinutých v EU v rámci programů spolupráce jako je PHARE a TACIS.
V souladu s tím, jakkoli je třeba podporovat kontinuitu stávajícího výzkumu, by měla být zvláštní pozornost věnována novým reaktorovým systémům, aby se pokročilo v jejich rozvoji a použití .
MFG je rozsáhlá technologická iniciativa, k níž přispívají všechny velké světové subjekty.
Proto je nutné, aby byla účast evropských zemí zajištěna na úrovni Společenství, přičemž SVS se jeví jako vhodný orgán pro realizaci takové integrace.
Pozměňovací návrh
24
Příloha I nadpis „Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Činnosti“ odst.
3a a 3b (nové)
Šíření informací o jaderné energii mezi politiky a veřejností nyní, když jsou vědci, politici a občané přesvědčeni o tom, že v důsledku emisí uhlíku z fosilních paliv opravdu dochází ke globálnímu oteplování a že jaderná energie, při jejíž výrobě nevznikají emise CO 2 , je nezbytnou součástí dostupného energetického spektra k uspokojení světové poptávky po energii.
Šíření informací o jaderné energii mezi občany a jejich zástupce prostřednictvím víceletých informačních kampaní o jaderné energii s cílem podpořit objektivní diskusi opřenou o fakta, a tak umožnit přijímání informovaných rozhodnutí.
V zájmu zajištění co nejvyšší účinnosti by tyto kampaně měly být vypracovány pomocí metodologie odvozené ze sociálních věd.
Dále vzhledem k tomu, že pro pochopení významu využití jaderné energie jsou nezbytná srovnání s jinými zdroji energie, budou všechny podporované nebo zamýšlené informační kampaně rovněž zmiňovat a vysvětlovat úsilí, které EU vynakládá na podporu dalších zdrojů energie na jiných úrovních, přičemž budou zvláště zdůrazněny obnovitelné zdroje energie.
Odůvodnění
Je nezbytné, aby široká veřejnost chápala přínosy bezpečného využívání jaderné energie.
Tato informační kampaň by měla vycházet z toho, že mnozí ekologové momentálně jadernou energii vítají.
Spoluzakladatel hnutí Greenpeace Patrick Moore prohlásil: „Jaderná energie představuje jediný zdroj energie bez produkce skleníkových plynů, který může účinně nahradit fosilní paliva a uspokojit světovou poptávku.“
Tento pozměňovací návrh se snaží zjednodušit myšlenky obsažené ve zpravodajově pozměňovacím návrhu č. 9.
Druhý odstavec se snaží upozornit na zásadní úsilí, které Evropská unie vynakládá na podporu a rozvoj obnovitelných zdrojů energie (akční plán pro biomasu, podpora biopaliv a výroby energie pomocí fotovoltaických systémů a solární energie, kogenerace atd.) v porovnání se současným využitím jaderné energie, která, ačkoli neprodukuje CO 2 , je spojena s jinými problémy, které se u obnovitelných zdrojů energie nevyskytují .
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Návrh, který Komise vypracovala pro sedmý rámcový program Euratomu, je v tomto vysvětlujícím prohlášení analyzován s ohledem na stanoviska většiny poslanců z výboru ITRE.
Zpravodaj se domnívá, že Evropský parlament může se strukturou sedmého rámcového programu Euratomu, jak je navržen Komisí, v zásadě souhlasit.
Tvoří ji dva zvláštní programy:
· nepřímé akce , včetně výzkumu energie z jaderné syntézy, jaderného štěpení a radiační ochrany;
· jaderné činnosti Společného výzkumného střediska , které jsou zaměřeny na bezpečné užívání jaderného štěpení a jaderných technologií v průmyslu a medicíně vůbec.
Zpravodaj také oceňuje obecné úsilí o zjednodušení všech pravidel a postupů (počínaje způsoby financování a konče správními a finančními pravidly).
Nicméně je vhodné upřesnit úlohu výkonných agentur, které mají být zřízeny jako součást sedmého rámcového programu v Evropském společenství i Euroatomu.
Kromě obecných poznámek o agenturách, které již byly v souvislosti se 7. rámcovým programem ES uvedeny, si zpravodaj uvědomuje, že se řízení významných evropských aktivit (např. výzkum jaderné syntézy) zatím osvědčilo a že bylo oceněno výzkumnými pracovníky.
Z tohoto důvodu je zřízení další agentury obtížně obhájitelné.
Rozpočet
Finanční balíček navržený Komisí se zdá být pro všechny oblasti výzkumu adekvátní.
Zpravodaj uznává, že navýšení rozpočtu pro účely výzkumu energie z jaderné syntézy v rámci 6. rámcového programu Euroatomu je oprávněné vzhledem k významnému závazku všech evropských institucí posledních tří let podporovat na mezinárodních jednáních evropskou lokalitu (Cadarache ve Francii) jako vhodné místo pro vybudování zkušebního termonukleárního reaktoru ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) a je s ním slučitelné.
Při mnoha příležitostech v nedávné době výbor ITRE vyjádřil názor, že EU by měla rozhodně pokračovat ve své strategii zaměřené na jaderné reaktory a zachovat si své vedoucí postavení ve světovém výzkumu energie z jaderné syntézy.
Za tímto účelem výbor ITRE opakovaně vybízel Komisi a Radu, aby přijaly všechna nezbytná rozhodnutí (samozřejmě včetně náležitého financování všech související aktivit a programů), kterými zajistí, že zařízení ITER bude skutečně postaveno v Evropě.
Maximální a účinné využívání zařízení ITER po jeho dokončení si vyžádá plné nasazení potřebného počtu zkušených evropských vědců a inženýrů a hluboké znalosti souvisejících fyzikálních disciplín.
Z toho důvodu musí být doprovodný program odpovídajícím způsobem finančně podorován částkami vyhrazenými z celkového rozpočtu pro oblast energie z jaderné syntézy.
Aby byla zaručena návaznost na výzkumné činnosti 6. rámcového programu, které jsou prováděny sdruženími, je zapotřebí minimálně 900 milionů EUR.
Vědecké a technologické cíle
Výzkum energie z jaderné syntézy: Zpravodaj se domnívá, že by EU měla maximálně využívat potenciálu jaderné syntézy, protože významně přispívá k zajištění dodávek udržitelné a bezpečné energie, a že by mělo být přistoupeno k „rychlému řešení“ v zájmu co nejrychlejšího zprovoznění skutečné elektrárny na bázi jaderné syntézy.
Činnosti navrhované Komisí tomuto účelu zřejmě vyhovují.
V návaznosti na výše zmíněnou potřebu maximálního a účinného využití zařízení ITER a s tím spojenou potřebou rozsáhlého doprovodného programu zpravodaj vítá návrh, aby byl prováděn výzkum a vývoj prstencových zařízení na principu magnetického pole, která již existují nebo jsou právě budována ve všech členských státech (všechny jsou součástí doprovodného programu).
Díky využívání takových zařízení během výstavby zkušební elektrárny ITER (která bude trvat 10 let) se prohloubí znalosti v mnoha oblastech souvisejících s projektem ITER a v oblasti jaderné syntézy bude připravena nová generace evropských vědců a inženýrů pro efektivní práci v zařízení ITER.
Nyní, když má být ITER skutečně ve Francii postaveno, bychom měli zvážit význam konstrukčních prací na tomto zařízení pro mnoho průmyslových odvětví v Evropě.
Četné technologické inovace oživí vývoj v této oblasti a potvrdí vedoucí pozici evropského průmyslu v řadě klíčových sektorů.
Jaderné štěpení a radiační ochrana: Vzhledem k významnému přínosu jaderné energie pro výrobu elektřiny v EU a stále významnější skutečnosti, že je jaderná energie získávána bez emisí CO 2 , se zpravodaj domnívá, že je třeba dát výzkumu a vývoji v tomto odvětví další impuls, aby byly vyvinuty nové technologie usilující o vysokou bezpečnost a větší účinnost, např. snížením produkce odpadu.
Rovněž vítá návrhy provádět výzkum a vývoj v oblasti nakládání s radioaktivním odpadem a bezpečnosti reaktorových systémů.
Na tyto dvě oblasti se vztahují směrnice o bezpečnosti jaderných zařízení a směrnice o nakládání s jaderným odpadem, které navrhla Komise.
K těmto směrnicím výbor ITRE nedávno vydal své stanovisko, v němž pro obě oblasti požaduje odpovídající finanční prostředky.
Pokud jde o návrh týkající se výzkumu a vývoje v oblasti radiační ochrany, zpravodaj souhlasí, že díky nim mohou být získány vědecké poznatky potřebné pro spolehlivý a sociálně přijatelný systém ochrany.
Nicméně zastává názor, že by mělo být poskytnuto více informací o tom, co se rozumí „minimalizací hrozby jaderného a radiačního terorismu a zmírněním jeho dopadu.“
Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska: Veškeré činosti zamýšlené v rámci SVS významně podporují tvorbu politik EU v oblasti jaderné energie.
Zpravodaj je přesvědčen o tom, že kvalitu institutů a laboratoří SVS věnujících se těmto oblastem je nutné udržovat na nejvyšší možné úrovni.
Kromě činností uvedených v návrhu Komise by SVS mělo zahájit víceletou informační kampaň, aby široká veřejnost a politici pochopili přínosy plynoucí z bezpečného využívání jaderné energie, která je významnou součástí spektra dostupných zdrojů energie bez emisí uhlíku pro pokrytí rostoucí světové poptávky po energii.
23.
2.
2006
STANOVISKO Rozpočtového výboru
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
( KOM(2005)0119 – C6‑0112/2005 – 2005/0044(CNS) )
Navrhovatelka:
Marilisa Xenogiannakopoulou
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
I.
General Overview of FP 7
As the European Parliament stated lately on 8 June 2005
European Parliament resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 ( 2004/2209(INI) ), P6_TA(2005)0224 , point 16. , scientific research, technological development and innovation are at the heart of the knowledge-based economy and are key factors for growth and sustainable development, the competitiveness of companies, employment, and attainment of the objectives of the Lisbon Strategy
European Parliament resolution P6_TA(2005)0069 of 9 March 2005. .
Already in 2003, it had considered that research efforts should be boosted and consolidated towards the target established at the 2002 Barcelona European Council for an increase in R&D expenditure to 3% of EU GDP by 2010
European Parliament resolution preparing FP 7 of 18 November 2003 on "Investing in research: an action plan for Europe" ( COM(2003)0226 – 2003/2148(INI) ), P5_TA(2003)0495 . .
Although the commitment made in Lisbon was reiterated at the occasion of the Barcelona summit in 2002, the Council has constantly tried to cut expenditure for research in all annual budgetary procedures since.
1.
Context
The new Framework Programme for Research & Development Euratom part is foreseen for the period 2007-2011 and proposes an amount of EUR 3,092 billion (period over the programming period of five years.
Objective of this Decision is the contribution to research activities in the field of Fusion energy research (EUR 2.159 Million), Nuclear Fission and radiation protection (EUR 394 Million) and Nuclear Activities of the JCR (EUR 539 Million).
Fortunately, in the Budget 2006, European Parliament was able to defend European Commission's proposals in the Preliminary Draft Budget (PDB) in this last year of implementation of FP 6.
The overall cuts intended by Council in its Draft Budget concerned especially the Payments, which amounted to 40 to 45 per cent of all the relevant lines.
These cuts were not justified as implementation rates for FP 6 had reached constantly 98 per cent in the past years.
out of the proposals received, only 1 out of 5 has been able to be supported.
In particular, just under 50% of projects considered to be of a very high standard were able to be financed -resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 ( 2004/2209(INI) ), P6_TA(2005)0224 , paragraph 35.
2.
Legal Constraints
Based on Article 7 of the Euratom Treaty, the multi-annual Framework Programmes have to serve the objective of fostering research and dissemination of technical information.
Contrary to the European Community FP, it may not be drawn up for more than five years.
3.
The amendments
The appropriations indicated in the proposal for a decision are purely for guidance until an agreement is reached on the financial perspective for the period of 2007-2013.
Regarding this particular point, three amendments are proposed to the draft legislative resolution and to article 3.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Rozpočtový výbor vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Návrh legislativního usnesení
Pozměňovací návrh
1
Bod 1a (nový)
1a. upřesňuje, že finanční položky uvedené v návrhu rozhodnutí jsou pouze orientační, dokud nebude uzavřena dohoda o finančním výhledu na období 2007 a následující roky;
Odůvodnění
Standardní pozměňovací návrh, který zdůrazňuje skutečnost, že navržené částky budou muset být potvrzeny v případném víceletém finančním rámci.
Pozměňovací návrh
2
Bod 1b (nový)
1b. žádá Komisi, aby po přijetí příštího finančního výhledu buď potvrdila částky uvedené v návrhu rozhodnutí, nebo v případě potřeby předložila upravené částky ke schválení Evropskému parlamentu a Radě, a zajistila tak slučitelnost s výdajovými stropy;
Odůvodnění
Standardní pozměňovací návrh, který zdůrazňuje skutečnost, že navržené částky budou muset být potvrzeny v případném víceletém finančním rámci.
Návrh rozhodnutí
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
3
Čl.
3 odst.
1 úvodní část
Celková částka pro provádění sedmého rámcového programu na období 2007 až 2011 činí 3092 milionů EUR.
Částka se rozdělí takto (v milionech EUR):
Orientační celková částka pro provádění sedmého rámcového programu na období 5 let počínaje 1. lednem 2007 činí 3092 milionů EUR.
Částka se rozdělí takto (v milionech EUR):
Odůvodnění
Standardní pozměňovací návrh, který zdůrazňuje skutečnost, že navržené částky budou muset být potvrzeny v případném víceletém finančním rámci.
Pozměňovací návrh
4
Čl.
3 odst.
2a (nový)
2a.
Komise bude předem informovat rozpočtový orgán, kdykoli se bude chtít odchýlit od rozdělení výdajů uvedeného v poznámkách a příloze ročního rozpočtu.
Odůvodnění
Zpravodaj se domnívá, že v zájmu lepšího dohledu nad financováním výzkumných činností z prostředků Společenství by Komise měla rozpočtový orgán pravidelně informovat o provádění specifických programů a předem jej informovat, kdykoli se bude chtít odchýlit od rozdělení výdajů uvedeného v celkovém rozpočtu.
Pozměňovací návrh
5
Čl.
3 odst.
2b (nový)
2b.
Přístup k finančním prostředkům bude usnadněn uplatňováním zásady proporcionality při předkládání potřebných dokumentů a vytvořením databáze pro předkládání žádostí.
Or. en
Odůvodnění
Pro urychlení výběrového procesu a zvýšení jeho transparentnosti a pro snazší přístup k programu je zapotřebí zjednodušit metody a postupy.
Prostředky přidělené výkonné agentuře by měly být v souladu s ustanoveními pravidel pro založení výkonné agentury a s nařízením Rady č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur, které mají být pověřovány určitými úkoly při řízení programů Společenství .
Takto bude zajištěno přiměřené financování činností programu.
Pozměňovací návrh
6
Čl.
3 odst.
2c (nový)
2c.
Celkové administrativní náklady spojené s programem, včetně interních nákladů a nákladů na řízení výkonné agentury, by měly odpovídat úkolům zajišťovaným v rámci daného programu a budou podléhat rozhodnutí rozpočtových a legislativních orgánů.
Or. en
Odůvodnění
Pro urychlení výběrového procesu a zvýšení jeho transparentnosti a pro snazší přístup k programu je zapotřebí zjednodušit metody a postupy.
Prostředky přidělené výkonné agentuře by měly být v souladu s ustanoveními pravidel pro založení výkonné agentury a s nařízením Rady č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur, které mají být pověřovány určitými úkoly při řízení programů Společenství .
Takto bude zajištěno přiměřené financování činností programu.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6-0112/2005 – 2005/0044(CNS)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který zaujal stanovisko Datum oznámení na zasedání
BUDG 10.5.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Marilisa Xenogiannakopoulou 9.6.2005
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
22.2.2006
Datum přijetí
22.2.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
32
4
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Bárbara Dührkop Dührkop, James Elles, Szabolcs Fazakas, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta D.
Haug, Ville Itälä, Anne E.
Jensen, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Gérard Onesta, Giovanni Pittella, Antonis Samaras, Esko Seppänen, Nina Škottová, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Tapio Virrankoski, Ralf Walter, Thomas Wise, Marilisa Xenogiannakopoulou
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Albert Jan Maat, Hans-Peter Martin, Paul Rübig, José Albino Silva Peneda, Margarita Starkevičiūtė
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce))
...
24.
2.
2006
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
( KOM(2005)0119 – C6‑0112/2005 –2005/0044 (CNS))
Navrhovatelka:
Satu Hassi
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
The proposal for a seventh Euratom framework programme is disproportionate both to the general Seventh Framework Programme of Research and to the general objectives adopted for energy policy.
The premise of the EU's energy policy should be our climate commitments, i.e. the fact that global warming must not be allowed to exceed 2° above pre-industrial levels.
In the light of this objective, the most important technologies are those concerned with improving energy efficiency and renewable energy.
Historically, through Euratom, nuclear energy research has received the lion's share of all European Community funding for energy research, some € 55 billion.
Now it is time to concentrate on the development of new, clean and safe energy technologies.
However, in the proposal for a seventh Euratom framework programme for the five-year period 2007-2011 it is proposed that more funding should be allocated to research into nuclear power than to all other forms of energy research put together according to the proposal for a Seventh Framework Programme of Research for the seven years from 2007 to 2013.
At the same time, the funding available for nuclear power would increase by a factor of 2.3 in comparison with the previous Euratom research programme.
This is not acceptable.
Fusion will not provide usable energy for many decades yet.
In order to control climate change, the industrialised countries must reduce their emissions quickly, by at least 30% by 2020 and by 60-80% by 2050.
No one can maintain that fusion will have anything to offer by 2020 and it is quite uncertain that it will even provide any energy by 2050.
Europe simply cannot afford to allocate the vast majority of its energy research funding to a form of energy whose foreseeable benefits are so uncertain.
Serious risks are also associated with fusion, the most significant being that raw materials for fusion reactions might fall into the wrong hands, giving rise to a danger of proliferation of nuclear weapons.
Allocating funding to research into fission power is contrary to public opinion, which is against nuclear power.
There are major risks involved in all stages of the nuclear fuel cycle.
Spent nuclear fuel will remain hazardous for hundreds of thousands of years.
It is impossible to guarantee its safe storage for periods which are unimaginably long in relation to the human life-span.
Advocates have started to market nuclear power as a solution to climate change.
Even known uranium reserves are not sufficient for that.
If the present use of fossil fuels were to be replaced with fission power, there would be enough uranium for 3 or 4 years.
Used at its present rate, the uranium would last for 50 years.
Combating climate change by making greater use of fission power is not, therefore, a realistic option.
In Finland, permission was sought for five nuclear power plants on the basis that nuclear power was needed in order to achieve the emission reductions required by the Kyoto Protocol.
After the Finnish Parliament had granted permission for them, however, the same people began to bitterly criticise the Kyoto Protocol, claiming that it was unduly harsh and economically damaging to Finland.
The proposed emphasis of the funding of energy research also contradicts all the decisions that have been taken which stress the vital role of new energy technology relating to energy efficiency and renewable energy, not only in the interests of climate protection but also from the point of view of developing energy technology which is competitive on world markets.
The draftsman proposes that only those elements in the Seventh Euratom Framework Programme of Research should receive funding which are clearly unavoidable.
These elements are radiation protection, research into radioactive waste and safety techniques.
At the same time the draftsman proposes that the total research funding should be reduced from € 3092 m to € 310 m.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 5
5.
Zelená kniha „Směrem k evropské strategii pro bezpečnost zásobování energií“ klade důraz na příspěvek jaderné energie ke snižování emisí skleníkových plynů a k omezování závislosti Evropy na dovážené energii.
5.
Zelená kniha „Směrem k evropské strategii pro bezpečnost zásobování energií“ klade důraz na omezený příspěvek jaderné energie ke snižování emisí skleníkových plynů a k omezování závislosti Evropy na dovážené energii.
Odůvodnění
In 2003, nuclear power provided only less than 15% of the commercial primary energy in the EU25 and has therefore a limited contribution to climate change.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 6
6.
S odkazem na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2004, kterým se mění směrnice pro vyjednávání o ITER, bude uskutečnění projektu ITER v Evropě v rámci širšího přístupu k jaderné syntéze hlavním bodem činností týkajících se výzkumu jaderné syntézy prováděného v souvislosti se sedmým rámcovým programem.
6.
S odkazem na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2004, kterým se mění směrnice pro vyjednávání o ITER,
Odůvodnění
Fusion, at best, may be technically viable in 30-50 years and cannot therefore contribute to meeting the climate change targets.
The huge budgetary allocation to ITER and fusion research cannot be justified and must be cut and be invested in sustainable energy, health and transport R&D.
Pozměňovací návrh
3
Čl.
2 odst.
1
1.
Sedmý rámcový program pokračuje v obecných cílech popsaných v článku 1 a čl.
2 písm. a) Smlouvy a přispívá tak k vytváření společnosti založené na znalostech, jež vychází z Evropského výzkumného prostoru.
1.
Sedmý rámcový program pokračuje v obecných cílech popsaných v čl.
2 písm. a) Smlouvy , a přispívá tak k vytváření společnosti založené na znalostech, jež vychází z Evropského výzkumného prostoru.
Odůvodnění
There have been many changes in the world since the Treaties of Rome in 1957 but the Treaty on the Atomic Energy Community – Euratom - remains effectively unaltered.
Rather than maintaining an obsolete "task” to promote the “speedy establishment and growth of nuclear industries” (Article 1), the FP7-Euratom should focus only on radiation protection, radioactive waste management and decommissioning, safeguards techniques and technologies and scientific and technical support to the policy making process.
Pozměňovací návrh
4
Čl.
2 odst.
2
2.
Sedmý rámcový program zahrnuje výzkum Společenství, technický rozvoj, mezinárodní spolupráci, rozšíření technických informací a činnosti směřující k využití i odborné přípravě, které budou stanoveny ve dvou specifických programech:
2.
Sedmý rámcový program zahrnuje Společné výzkumné středisko a výzkum Společenství, technický rozvoj, mezinárodní spolupráci, rozšíření technických informací a činnosti směřující k využití i odborné přípravě, které budou stanoveny ve specifickém programu :
První program zahrnuje:
Specifický program zahrnuje:
a) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy: s cílem vývoje technologie pro bezpečný, udržitelný a hospodářsky životaschopný zdroj energie šetrný k životnímu prostředí ;
a) radiační ochranu: s cílem zvýšit porozumění a bezpečnost při využívání záření v průmyslu a lékařství a minimalizovat expozici pracovníků a veřejnosti přírodnímu a umělému záření ;
b) Jaderné štěpení a radiační ochranu: s cílem podpory bezpečného využívání jaderného štěpení a další využití záření v průmyslu a lékařství.
b) nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazování z provozu: s cílem rozvíjet technologie pro úpravu a skladování radioaktivního odpadu a dlouhodobá právní a finanční schémata podle zásady „znečisťovatel platí“ a zásady obezřetnosti;
c) bezpečnostní techniky a technologie;
d) vědeckou a technickou podporu procesu tvorby politik v jaderné oblasti, která bude přizpůsobována měnícím se požadavkům politiky.
Druhý program zahrnuje činnosti Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie.
Program zahrnuje činnosti Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie.
Odůvodnění
The FP7-Euratom should focus only on radiation protection, radioactive waste management and decommissioning, safeguards techniques and technologies and scientific and technical support to the policy making process.
The development of the new reactor systems, if any, should be funded by the nuclear utilities themselves.
Since there is overlapping between Community and JRC research it this field of competence, the amendment suggests to establish one specific programme to be shared with the JRC instead of two programmes.
Pozměňovací návrh
5
Čl.
2 odst.
2 písm. ba) (nové)
ba) Radiační ochrana s cílem podpořit kulturu bezpečnosti a odpovídající výzkum k zajištění řádného hodnocení rizik spojených s využitím záření v průmyslu a lékařství.
Odůvodněn í
Research should not generally be promotional in nature, and promoting nuclear fission technology as such is therefore rejected.
The utmost importance must be attached to a suitable focus in the field of radiation protection, and consequently a specific approach should be introduced with its own budget.
Pozměňovací návrh
6
Čl.
3 odst.
1
1.
Celková částka pro provádění sedmého rámcového programu na období 2007 až 2011 činí 3092 milionů EUR.
Částka se rozdělí takto (v milionech EUR):
1.
Celková částka pro provádění sedmého rámcového programu na období 2007 až 2011 činí 310 milionů EUR.
Částka se rozdělí takto (v milionech EUR):
a) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy - 2159
a) Radiační ochrana 155
b) Jaderné štěpení a radiační ochrana - 394
b) Radioaktivní odpad 65
c) Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska - 539
c) Bezpečnostní techniky a technologie 45
ca)Vědecká a technická podpora 45
Odůvodnění
Public money should be invested where R &D is the most appropriate.
Radiation protection should therefore receive the bulk of the FP-7 Euratom.
The changes of categories to be covered by the FP7 are explained in Amendment 4 above.
Pozměňovací návrh
7
Příloha I nadpis
VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, TÉMATA A ČINNOSTI
VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, TÉMATA A ČINNOSTI SDÍLENÉ SE SPOLEČNÝM VÝZKUMNÝM STŘEDISKEM
Odůvodnění
Same justification as Amendment 4.
Pozměňovací návrh
8
Příloha I úvod
ÚVOD
vypouští se
Sedmý rámcový program je rozdělen do dvou částí, které odpovídají „nepřímým“ akcím týkajícím se výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy a jaderného štěpení a radiační ochrany a „přímým“ výzkumným činnostem Společného výzkumného střediska .
Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Cíl
Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění je hlavním krokem k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, hospodářsky životaschopné a šetrné k životnímu prostředí.
Odůvodnění
Zásobování Evropy energií v blízkém, střednědobém a dlouhodobém horizontu má vážné nedostatky.
Je zejména potřeba učinit opatření k řešení otázek bezpečnosti zásobování, změny klimatu a udržitelného rozvoje a přitom zajistit, aby nebyl ohrožen budoucí hospodářský růst .
Za několik desetiletí by mohla přispět k uskutečnění udržitelného a bezpečného zásobování EU energií zásadním způsobem jaderná syntéza.
Její úspěšný vývoj by poskytl energii, která je bezpečná, udržitelná a šetrná k životnímu prostředí.
Dlouhodobým cílem evropského výzkumu jaderné syntézy, který zahrnuje všechny činnosti týkající se jaderné syntézy v členských státech a přidružených třetích zemích, je společné vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které by tyto požadavky splňovaly a byly hospodářsky životaschopné.
Hlavní prioritou v rámci strategie dosažení tohoto dlouhodobého cíle je sestrojení ITER (hlavního experimentálního zařízení, které bude demonstrovat vědeckou a technickou proveditelnost získání energie z jaderné syntézy) a poté sestrojení DEMO, „demonstrační“ elektrárny založené na jaderné syntéze.
Kromě toho se uskuteční dynamický program na podporu výzkumu a vývoje pro ITER a na podporu vývoje materiálů pro jadernou syntézu, technologií a fyziky, které jsou pro DEMO potřebné.
Ten by zahrnoval účast evropského průmyslu, sdružení pro jadernou syntézu a třetí země, zejména smluvních stran dohody o ITER.
Činnosti
Uskutečnění projektu ITER
Tento úkol zahrnuje činnosti směřující ke společnému uskutečnění projektu ITER (jako mezinárodní výzkumné infrastruktury), zejména pokud jde o přípravu lokality, zřízení organizace ITER a společného evropského podniku pro ITER, řízení a získání zaměstnanců, všeobecnou technickou a administrativní podporu, přípravu vybavení a zařízení a podporu projektu během konstrukční fáze.
Výzkum a vývoj při přípravě na provoz ITER
Program zaměřený na fyziku a technologii využije zařízení a zdroje v programu jaderné syntézy, včetně JET.
To umožní přístup ke zvláštním klíčovým technologiím ITER, zkonsoliduje možnosti projektu ITER a prostřednictvím experimentálních a teoretických činností připraví provoz ITER.
Technologické činnosti při přípravě DEMO
Tyto činnosti zahrnují dynamický vývoj materiálů a klíčové technologie pro jadernou syntézu a sestavení specializovaného týmu zaměřeného na přípravu projektu „International Fusion Materials Irradiation Facility (IFMIF)“ (Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu), který prověří způsobilost materiálů pro DEMO.
Mezi ně patří pokusy s ozařováním a modelování materiálů, studie koncepcí pro DEMO a studie bezpečnosti, environmentálních a sociálně ekonomických aspektů energie z jaderné syntézy.
Výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobém horizontu
Tyto činnosti zahrnují další vývoj zdokonalených koncepcí schémat magnetického pole s případnými výhodami pro elektrárny využívajících jadernou syntézu (se zaměřením na dokončení výstavby W7-X L „stelarátoru“), teorii a modelování zaměřené na souhrnné pochopení chování fúzního plazmatu a koordinace (v rámci pokračujících kontaktů) činností členských států v oblasti civilního výzkumu inerciálního udržení.
Lidské zdroje a vzdělávání a odborná příprava
S ohledem na okamžité a střednědobé potřeby ITER a pro další vývoj jaderné syntézy budou pokračovat iniciativy zaměřené na zajištění vhodných lidských zdrojů co do počtu, rozsahu dovedností a vysoké úrovně odborné přípravy a zkušeností.
Infrastruktury
Jedním z prvků nových výzkumných infrastruktur se silným evropským rozměrem bude uskutečnění ITER, mezinárodního výzkumného projektu v oblasti jaderné syntézy.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 2.
Pozměňovací návrh
9
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, nadpis
Jaderné štěpení a radiační ochrana
radiační ochrana
Odůvodnění
The nuclear sector has been in commercial operation of over fifty years and thus it cannot be described as an infant technology.
Furthermore, the nuclear utilities in Europe generate tens of billions of Euro in revenue each year.
The development of the new reactor systems, if any, should therefore be funded only by the nuclear utilities themselves.
In all uses of radiation, throughout industry and medicine alike, the overriding principle must be the protection of man and the environment that is why the focus of the FP7 should concentrate mainly on radiation protection.
Pozměňovací návrh
10
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, cíl
Vytvoření pevné vědecké a technické základny pro urychlení praktického vývoje prostředků pro bezpečnější nakládání s radioaktivním odpadem s dlouhým poločasem rozpadu , pro podporu bezpečnějšího využívání jaderné energie, které je efektivnější z hlediska zdrojů a konkurenceschopné , a pro zajištění pevného a sociálně přijatelného systému ochrany člověka a životního prostředí proti vlivům ionizujícího záření.
Vytvoření pevné vědecké a technické základny pro urychlení praktického vývoje prostředků pro bezpečnější nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem na základě zásady, že odpovědnost nese znečisťovatel, a zásady obezřetnosti, a pro zajištění pevného a sociálně přijatelného systému ochrany člověka a životního prostředí proti minulým, současným a budoucím vlivům ionizujícího záření.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 9.
Pozměňovací návrh
11
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, odůvodnění
Jaderná energie vyrábí v současné době třetinu objemu elektřiny spotřebované v EU a je nejvýznamnějším v současnosti dostupným zdrojem základní elektřiny bez emisí uhlíku.
Evropské jaderné odvětví jako celek charakterizuje orientace na špičkovou technologii a poskytuje odborná pracovní místa pro několik stovek tisíc lidí.
Jaderná energie coby vlastní a spolehlivý zdroj energie přispívá k nezávislosti EU a k bezpečnosti zásobování s pokročilejší jadernou technologií, která poskytuje perspektivu zásadního zlepšení efektivity a využívání zdrojů, přičemž zároveň zaručuje ještě vyšší úroveň bezpečnosti a produkuje méně odpadu než současné technologie.
Především díly světové výjimce, kterou představuje Francie, vyrábí jaderná energie v současné době téměř třetinu objemu elektřiny spotřebované v EU a je v několika členských státech nejvýznamnějším momentálně dostupným zdrojem základní elektřiny bez emisí uhlíku.
Jaderná energie však pokrývá primární spotřebu EU pouze z 15 %.
Přetrvávají však vážné obavy týkající se dalšího využívání tohoto zdroje energie v EU.
Klíčovými otázkami jsou provozní bezpečnost reaktoru a nakládání s odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, přičemž oba aspekty se řeší během pokračující práce na technické úrovni, ale je třeba zohlednit i politický a společenský přínos.
Při všech způsobech využití záření, od průmyslového po lékařský, je hlavní zásadou ochrana člověka a životního prostředí.
Všechny tematické oblasti, kterými je třeba se zabývat, charakterizuje prvořadý zájem o zajištění vysokých stupňů bezpečnosti.
Podobně existují ve všech oblastech vědy a jaderného inženýrství jasně identifikovatelné potřeby týkající se dostupnosti výzkumných infrastruktur a odbornosti.
Kromě toho jsou jednotlivé technické oblasti spojeny klíčovými průřezovými tématy, jako je jaderný palivový cyklus, aktinidová chemie, analýza rizik a posouzení bezpečnosti, a dokonce otázky společenské a vládní.
Existují vážné obavy týkající se dalšího využívání tohoto zdroje energie v EU.
Klíčovými otázkami jsou zvýšené riziko terorismu a hrozba šíření jaderných zbraní , provozní bezpečnost reaktoru a nakládání s radioaktivním odpadem, zejména s odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, přičemž oba poslední aspekty se řeší během pokračující práce na technické úrovni, ale je třeba zohlednit i politický a společenský přínos.
Při všech způsobech využití záření, od průmyslového po lékařský, musí být hlavní zásadou ochrana člověka a životního prostředí.
Všechny tematické oblasti, kterými je třeba se zabývat, charakterizuje prvořadý zájem o zajištění vysokých stupňů bezpečnosti.
Podobně existují ve všech oblastech vědy a jaderného inženýrství jasně identifikovatelné potřeby týkající se dostupnosti výzkumných infrastruktur a odbornosti.
Kromě toho jsou jednotlivé technické oblasti spojeny klíčovými průřezovými tématy, jako je jaderný palivový cyklus, aktinidová chemie, analýza rizik a posouzení bezpečnosti, a dokonce otázky společenské a vládní.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 9.
Pozměňovací návrh
12
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Činnosti, Nakládání s radioaktivním odpadem
Nakládání s radioaktivním odpadem
Nakládání s radioaktivním odpadem, sociální dopady a dopady na životní prostředí
Provádění cíleného výzkumu a vývojových činností v oblasti hloubkového geologického ukládání vyhořelého paliva a radioaktivního paliva s dlouhým poločasem rozpadu a případně demonstrace technologií a bezpečnosti a podpora vytvoření společného evropského pohledu na hlavní otázky nakládání s odpadem a jeho likvidace.
Výzkum dělení a transmutace a/nebo další koncepce zaměřené na omezení množství a/nebo rizika odpadu určeného k odstranění.
Provádění výzkumu stávajících způsobů nakládání s odpadem za účelem stanovení sociálních, hospodářských, právních a environmentálních kritérií, které umožní jednoznačně prokázat životnost skladovaného odpadu.
Odůvodnění
Under the laws within each Member State a percentage of which is supposed to be put aside for the disposal of radioactive waste.
These funds should eventually contain hundreds of billions of Euro and the contribution that the EU funds make to this process can only be minimal.
Therefore, the FP7 must devote its limited amount of public money into the research of common specific criteria of existing nuclear waste management practices leading to unambiguously prove permanence over the lifetime of the storage.
Pozměňovací návrh
13
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Činnosti, Reaktorové systémy
∙ Reaktorové systémy
vypouští se
Výzkum zaměřený na podporu dalšího bezpečného provozování stávajících reaktorových systémů (včetně zařízení jaderného palivového cyklu), který zohlední nové aspekty, jako je prodloužení životnosti a vývoj nových pokročilých metod posouzení bezpečnosti (jak z hlediska techniky, tak z hlediska lidských faktorů), a zaměřený na hodnocení případných a bezpečnostních aspektů budoucích systémů reaktorů v krátkodobém i střednědobém horizontu, čímž se udrží vysokou úroveň bezpečnosti dosahovanou v EU.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 9.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Činnosti, Radiační ochrana
Cíl
Výzkum, zaměřený zejména na rizika vystavení nízkým dávkám záření, na lékařské využití a na zvládání mimořádných událostí, povede vytvoření vědecké základny pro stabilní, nestranný a sociálně přijatelný systém ochrany, který nebude nevhodně omezovat prospěšné a široce rozšířené využívání v lékařství a průmyslu (ani výrobu jaderné energie).
Výzkum zaměřený na minimalizaci hrozby jaderného a radiologického terorismu a na zmírnění jeho dopadu .
Zajištění stabilního a sociálně přijatelného systému ochrany člověka a životního prostředí proti účinkům ionizujícího záření.
Mezi priority nadále patří zlepšení radiační ochrany s cílem zachovat výhody získané díky předchozím výzkumným aktivitám.
Propojení stávajících zdrojů do sítě a vytvoření přidané hodnoty na evropské úrovni propojením aktérů výzkumu.
Odůvodnění
Neustále je třeba dbát na to, aby si Společenství udrželo vynikající výsledky v oblasti bezpečnosti.
Evropa v reakci na hrozby jaderných havárií investovala do výzkumu v oblasti radiační ochrany zaměřeného na pochopení základních vlastností, jako je dávka a riziko, s cílem položit kvalitní základ pro normy a předpisy a mít dostatečné vědecké zázemí pro zmírňování dopadů vážných nehod.
V lékařství se rychlým tempem zavádějí technologie využívající ionizujícího záření.
Aby se udržela rovnováha mezi rizikem a přínosem, je třeba dále vyhodnocovat dávky podávané pacientům a požadavky na kritéria kvality.
Hodnocení dávek je základem téměř všech postupů a předpisů v radiační ochraně a v lékařských aplikacích ionizujícího záření.
Výzkum v oblasti dozimetrie je nadále důležitý pro udržení evropské kompetence v oblasti interní i externí dozimetrie i pro zajištění odpovídající udržitelnosti odborných znalostí.
Stávající systém radiační ochrany má za úkol pozorovat vedlejší účinky záření a zodpovědět, zda je koncept dávek pro hodnocení rizik adekvátní.
Činnosti
· Kvantifikace rizik pro nízké a prodloužené expozice.
Hlavním úkolem radiobiologie je vzhledem k dopadu nízkých dávek na zdraví sledování individuální citlivosti na záření.
Specifickými tématy tohoto výzkumu jsou časná a zpožděná reakce buněk a tkání na ionizující záření a porozumění rozvoji rakovinotvorných a nerakovinotvorných účinků.
Doplňkově se výzkum soustřeďuje na otázky přímo související s doporučeními radiační ochrany, které vyžadují součinnost dalších výzkumných oblastí, jako jsou epidemiologie, radiobiologie, dozimetrie nebo radioekologie.
· Využití záření v lékařství
Dávky podávané pacientům a kvalita zobrazení některých nových technik dosud nejsou známy a je třeba provést hodnocení u vysokého počtu pacientů.
Lékaři musí znát hodnoty dávek a jejich souvislost s kvalitou zobrazení, aby mohli provést příslušné individuální analýzy rizik a přínosů.
Tyto informace jsou rovněž nezbytné pro budoucí epidemiologické studie.
· Dozimetrie
Vědecké úkoly byly definovány v těchto pěti oblastech:
1) dozimetrie vysokých energií pro lékařské terapeutické aplikace,
2) dozimetrie v oblasti cílené radiační terapie,
3) dozimetrie na pracovišti a expozice z přírodních zdrojů (včetně kosmického záření a radonu),
4) dozimetrie v havarijních situacích (klasifikace) a
5) dozimetrie a přístrojové vybavení.
Při většině dozimetrických postupů existuje úzká spojitost mezi jednotlivými oblastmi použití.
Všechny oblasti radiační dozimetrie mají společný zájem o problematiku kvantifikace v dozimetrii a o moderní dozimetrické metody.
· Řízení nouzových situací, rehabilitace a radioekologie
Byly identifikovány tyto úkoly:
1) ochrana člověka a životního prostředí před negativními účinky radioaktivní kontaminace ekosystémů,
2) posouzení dlouhodobých dopadů v důsledku kontaminace ekosystémů radionuklidy s dlouhým poločasem rozpadu, jež pochází z úložišť radioaktivního odpadu a za běžných situací, a
3) zlepšení základních znalostí o klíčových procesech.“
Odůvodnění
See Amendment 25.
Pozměňovací návrh
15
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Činnosti, Infrastruktury
∙ Infrastruktury
vypouští se
Podpora dostupnosti výzkumných infrastruktur, jako jsou reaktory na zkoušení materiálů, podzemní výzkumné laboratoře a radiobiologická zařízení a tkáňové banky, nezbytná k udržení vysoké úrovně technického pokroku, inovací a bezpečnosti v evropském jaderném odvětví.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 9.
Pozměňovací návrh
16
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Činnosti, Lidské zdroje a odborná příprava
Podpora udržení a dalšího rozvoje vědeckých možností a lidských schopností s cílem na dlouhou dobu zajistit dostupnost vhodně kvalifikovaných výzkumných pracovníků a zaměstnanců v jaderném odvětví .
Podpora udržení a dalšího rozvoje vědeckých možností a lidských schopností s cílem zajistit dostupnost vhodně kvalifikovaných výzkumných pracovníků a zaměstnanců v oblasti dosluhujících jaderných zařízení .
Odůvodnění
At the end of 2004, 22 plants have been shut-down over the last 15 years in the EU25 and, in the absence of significant new built, the average age of operating nuclear power plants has been increasing steadily.
Research reactors have to be decommissioned as well.
It is therefore important to have sufficient researchers and employees in the field of decommissioning nuclear installations, which will become more and more important with time.
Pozměňovací návrh
17
Příloha I, Jaderné činnosti společného výzkumného střediska, Nadpis
JADERNÉ ČINNOSTI SPOLEČNÉHO VÝZKUMNÉHO STŘEDISKA
ZNALOSTI PRO TVORBU POLITIKY EU
Odůvodnění
Same justification as Amendment 4.
Pozměňovací návrh
18
Příloha I, Jaderné činnosti společného výzkumného střediska, Cíl
Cíl
Poskytnout ze strany zákazníků vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU v oblasti jaderné energie, zajistit podporu pro provádění a sledování stávajících politik a pružně reagovat na nové požadavky politiky.
Poskytnout vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU v oblasti jaderné energie, která bude orientovaná na zákazníky , a přizpůsobovat ji měnícím se požadavkům politiky.
Odůvodnění
The whole concept of this amendment is to provide the knowledge for the EU policy makers towards the future, i.e. towards an intelligent energy economy based on energy conservation measures, energy efficiency and renewables.
Pozměňovací návrh
19
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Odůvodnění
Odůvodnění
vypouští se
Společné výzkumné středisko podporuje cíle evropské strategie zásobování energií, zejména s cílem dosažení cílů Kjótského protokolu.
EU disponuje v mnoha aspektech jaderné technologie nespornou odbornou kompetencí, která stojí na pevných základech minulých úspěchů v této oblasti.
Užitečnost Společného výzkumného střediska pramenící z podpory poskytované politikám EU a příspěvku k novým trendům v jaderném výzkumu je založena na její vědecké odbornosti a integraci do mezinárodní vědecké obce.
Společné výzkumné středisko má na jedné straně schopné zaměstnance a špičková zařízení, díky kterým může provádět uznávanou vědeckou a technickou práci a na druhé straně podporuje politiku EU s cílem udržet si do budoucnosti základní kompetence a odbornost prostřednictvím vyškolení mladých vědců a rozvoje jejich mobility.
Zejména v oblasti vnějších vztahů a politik souvisejících s bezpečností se objevily nové požadavky.
V takových případech jsou potřeba interní a bezpečné informace, analýzy a systémy, které nelze vždy získat na trhu.
Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska si kladou za cíl splnit požadavky výzkumu a rozvoje směřující k podpoře jak Komise, tak členských států.
Cílem tohoto programu je získat a shromáždit znalosti a zahájit tak diskusi o výrobě jaderné energie, její bezpečnosti a spolehlivosti, udržitelnosti a kontrole, jejích hrozbách a úkolech, včetně inovativních a budoucích reaktorových systémech.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 4.
Pozměňovací návrh
20
Příloha I, Jaderné štěpení a radiační ochrana, Činnosti
Činnosti
vypouští se
Činnosti Společného výzkumného střediska se zaměří na tyto oblasti:
Nakládání s jaderným odpadem a dopad na životní prostředí: cílem je pochopení jaderných palivových procesů od výroby energie po uložení odpadu a vývoj účinných řešení pro nakládání s vysoce radioaktivním jaderným odpadem na základě dvou hlavních možností (přímé uložení nebo dělení a transmutace);
Jaderná bezpečnost: výzkum stávajících i nových palivových cyklů a bezpečnosti reaktorů jak západního, tak ruského typu a rovněž výzkum nových návrhů reaktorů.
Společné výzkumné středisko navíc přispěje a bude koordinovat příspěvek Evropy k mezinárodnímu fóru výzkumu a rozvoje „Generation IV“, do nějž jsou zapojeny nejlepší světové výzkumné organizace;
Odůvodnění
Same justification as Amendment 4.
Pozměňovací návrh
21
Příloha II, Režimy financování, 1.
Režimy financování v oblasti energie z jaderné syntézy
1.
REŽIMY FINANCOVÁNÍ V OBLASTI ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
vypouští se
Zvláštní povaha činností v oblasti jaderné syntézy vyžaduje provedení konkrétních opatření.
Finanční podpora se poskytne na činnosti prováděné na základě postupů stanovených:
1.1. ve smlouvách o přidružení mezi Komisí a členskými státy nebo plně přidruženými třetími zeměmi nebo subjekty ve členských státech nebo v plně přidružených třetích zemích, které stanoví provedení části programu EU pro výzkum v oblasti jaderné syntézy v souladu s článkem 10 Smlouvy;
1.2. v Evropské dohodě o rozvoji v oblasti jaderné syntézy (EFDA), vícestranné dohodě mezi Komisí a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených státech nebo jednají jejich jménem, jež stanoví mimo jiné rámec pro další výzkum technologie v oblasti jaderné syntézy v přidružených organizacích a v přidruženém průmyslovém odvětví, využití zařízení JETu a evropský příspěvek k mezinárodní spolupráci;
1.3. ve Společném evropském podniku pro ITER založeném na ustanovení článků 45-51 kapitoly 5 hlavy II Smlouvy;
1.4. v mezinárodních dohodách mezi Euratomem a třetími zeměmi, které se vztahují na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje energie z jaderné syntézy, zejména v dohodě o ITER;
1.5. v jakékoli další vícestranné dohodě uzavřené mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména v dohodě o mobilitě zaměstnanců;
1.6. v akcích na prosazení výzkumu v oblasti jaderné syntézy a na jeho podporu, náklady na něž jsou sdíleny subjekty ve členských státech nebo ve státech přidružených k rámcovému programu Euratomu, které nejsou vázány smlouvou o přidružení.
Navíc k výše uvedeným činnostem lze provádět akce na podporu a rozvoj lidských zdrojů, stipendií, iniciativ v rámci integrovaných infrastruktur a akce zvláštní podpory, a to zejména s cílem koordinovat výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy, provádět studie na podporu těchto činností, podporovat publikování, výměnu informací a odbornou přípravu na prosazení předávání technologií.
Odůvodnění
Same justification as Amendment 2.
Pozměňovací návrh
22
Příloha II, Režimy financování, 1.
Režimy financování v jiných oblastech
2.
REŽIMY FINANCOVÁNÍ V JINÝCH OBLASTECH
1 .
REŽIMY FINANCOVÁNÍ
Činnosti v jiných oblastech než v oblasti energie z jaderné syntézy prováděné v rámcovém programu Euratom budou financovány prostřednictvím řady režimů financování.
Tyto režimy se použijí, a to buď samostatně, nebo v kombinaci, na financování různých kategorií akcí prováděných v tomto rámcovém programu.
Činnosti prováděné v rámcovém programu Euratom budou financovány prostřednictvím řady režimů financování.
Tyto režimy se použijí, a to buď samostatně, nebo v kombinaci, na financování různých kategorií akcí prováděných v tomto rámcovém programu.
Odůvodnění
Since fusion will not be funded by EU public money.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6‑0112/2005 – 2005/0044(CNS)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ENVI 10.5.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Satu Hassi 24.5.2005
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
21.11.2005
22.2.2006
23.2.2006
Datum přijetí
23.2.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
33
20
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Avril Doyle, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Caroline Jackson, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi and Anja Weisgerber.
Náhradníkci přítomnýí při závěrečném hlasování
Alfonso Andria, Giovanni Berlinguer, Milan Gaľa, Ambroise Guellec, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik and Andres Tarand.
Náhradníkci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Simon Busuttil, Giusto Catania, Jorgo Chatzimarkakis, Joel Hasse Ferreira, Anna Hedh, Luis Herrero-Tejedor, Elisabeth Jeggle, Ljudmila Novak, José Ribeiro e Castro, Willem Schuth, Konrad Szymański, Henri Weber and Anna Záborská.
Poznámky ( údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6 0112/2005 – 2005/0044(CNS)
Datum konzultace s Parlamentem
25.4.2005
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
ITRE 10.5.2005
Výbory požádané o stanovisko Datum oznámení na zasedání
BUDG 10.5.2005
ENVI 10.5.2005
Nezaujaté stanovisko(a) Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Jerzy Buzek 25.5.2005
Předchozí zpravodaj(ové)
Zjednodušený postup – datum rozhodnutí
Zpochybnění právního základu Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
Změna finanční dotace Datum, kdy výbor BUDG zaujal stanovisko
Konzultace EP s Evropským hospodářským a sociálním výborem – datum rozhodnutí na zasedání
Konzultace EP s Výborem regionů – datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
13.7.2005
12.9.2005
4.10.2005
11.10.2005
29.11.2005
16.1.2006
25.1.2006
19.4.2006
29.4.2006
4.5.2006
Datum schválení
30.5.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
33
4
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
John Attard-Montalto, Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Vincenzo Lavarra, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
María del Pilar Ayuso González, Avril Doyle, Edit Herczog, Peter Liese, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Hiltrud Breyer (Claude Turmes)
Datum předložení
1.6.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
