P6_TA(2006)0037
Společná zahraniční a bezpečnostní politika - 2004
A6-0389/2005
Usnesení Evropského parlamentu o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o hlavních aspektech a základních směrech SZBP, včetně finančních důsledků pro souhrnný rozpočet Evropské unie – 2004 ( 2005/2134(INI) )
Evropský parlament, -
s ohledem na výroční zprávu Rady (7961/2005 PESC 272 FIN 117 PE 70),
-
s ohledem na Smlouvu o Ústavě pro Evropu podepsanou v Římě dne 29. října 2004,
-
s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii přijatou Evropskou radou dne 12. prosince 2003,
-
s ohledem na interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu Úř. věst.
C 172, 18.6.1999, s.1.
,
a zejména na odstavec 40 této dohody,
-
s ohledem na článek 21 Smlouvy o EU,
-
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 16.–17. června 2005, a zejména na jeho prohlášení o ratifikaci Smlouvy o Ústavě pro Evropu,
-
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ze dne 15.–16. prosince 2005 týkající se finančního výhledu 2007–2013,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 12. ledna 2005 o Smlouvě o Ústavě pro Evropu Úř. věst.
C 247 E, 6.10.2005, s. 88.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o společné zahraniční a bezpečnostní politice (2003)
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0132 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o evropské bezpečnostní strategii
Přijaté texty ,
P6_TA(2005)0133 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2005 o reformě Organizace spojených národů
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0237 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2005 o celosvětové výzvě k boji proti chudobě
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0289 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2005 o vztazích mezi EU a Ruskem
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0207 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2005 o transatlantických vztazích
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0238 .
a na osm společných prohlášení, které byly výsledkem poslední vrcholné schůzky EU–USA ve Washingtonu dne 20. června 2005,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2003 o míru a důstojnosti na Středním východě Úř. věst.
C 82 E, 1.4.2004, s. 610.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 27. ledna 2005 o situaci na Blízkém východě Úř. věst.
C 253 E, 13.10.2005, s. 35.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2005 o Evropské unii a Iráku – rámec pro angažovanost
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0288 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2005 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2004 a o politice EU v této oblasti
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0150 .
,
-
s ohledem na čl.
112 odst.
1 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci ( A6-0389/2005 ),
A.
vzhledem k tomu, že Rada nadále zastává přístup a posteriori, kdy pouze předkládá popis činnosti v rámci Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU (SZBP) provedené v předešlém roce místo toho, aby je s Parlamentem předem konzultovala, jak stanovuje článek 21 Smlouvy o Evropské unii a interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999,
B.
vzhledem k tomu, že Parlament Radu opakovaně žádal, aby tento postup nahradila opravdovou konzultací Parlamentu s cílem zajistit, aby jeho názory skutečně ovlivnily směry zvolené pro následující rok,
C.
vzhledem k tomu, že období na zamyšlení o procesu ratifikace Ústavní smlouvy, o kterém rozhodla Evropská rada v Bruselu ve dnech 16.–17. června 2005, by mělo probíhat zároveň s optimálním prováděním stávajících smluv, aby bylo dosaženo SZBP, jež bude schopná čelit globálním odpovědnostem, hrozbám a výzvám současného světa,
D.
vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyjadřoval svůj názor, že by vztahy Unie se všemi třetími zeměmi a regiony měly být na příslušné úrovni, přičemž by měly být zohledněny zájmy Unie, příbuznost dané třetí země či regionu s evropským modelem a hodnotami a skutečnost, že se Unie stává jedním z nejvýznamnějších geopolitických činitelů na světové scéně, a potřebuje tudíž silné a spolehlivé politické a ekonomické partnery,
E.
vzhledem k tomu, že rozvíjení a upevňování demokracie, právní stát a respekt k lidským právům a základním svobodám jsou obecnými cíli SZBP,
F.
vzhledem k tomu, že v zájmu důvěryhodnosti musejí být na SZBP a Evropskou bezpečnostní a obrannou politiku (EBOP) přiděleny rozpočty, které odpovídají jejich ambicím, a odsuzuje skutečnost, že v současnosti jsou finanční zdroje přidělené na tyto dvě politiky nadále nedostačující; konečně lituje skutečnosti, že financování vojenských operací Evropskou unií stále příliš často nepodléhá demokratické kontrole,
1.
bere na vědomí vyčerpávající výroční zprávu předloženou Radou v polovině dubna 2005 o hlavních aspektech a základních směrech SZBP pro rok 2004; domnívá se v důsledku toho, že je dobře informován o uplynulých událostech roku 2004; znovu však opakuje svou výzvu, aby byl každoročně předem konzultován ohledně nadcházejících aspektů a směrů, jak stanovují stávající smlouvy;
2.
žádá proto Výbor pro právní záležitosti, aby přezkoumal, zda je vhodné předložit Evropskému soudnímu dvoru postup Rady, která Parlament pouze informuje a předkládá mu popis činnosti SZBP provedené v předešlém roce, místo toho, aby s Parlamentem na začátku každého roku konzultovala hlavní aspekty a základní směry pro následující rok a následně Parlament informovala o tom, zda byly názory Parlamentu vzaty v potaz a pokud tomu tak bylo, tak jakým způsobem, jak stanovuje článek 21 Smlouvy o EU a interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999;
3.
důrazně žádá Radu, aby podpořila mnohem otevřenější, transparentnější a zodpovědnější SZBP tím, že se zaváže předstupovat před Výbor pro zahraniční věci Evropského parlamentu se zprávou o každé Radě pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy a o každém setkání na vysoké úrovni s klíčovými mezinárodními partnery;
Vliv období na zamyšlení o procesu ratifikace Ústavní smlouvy na hlavní aspekty a základní směry SZBP pro rok 2006
4.
připomíná již podniknuté kroky předcházející uplatnění některých ustanovení nové Ústavní smlouvy, která se týkají SZBP/EBOP, jako bylo založení Evropské obranné agentury, rozvoj konceptu bojové skupiny ("Battlegroup"), zavedení mnohem rozvinutější evropské politiky sousedství a uplatňování doložky solidarity při čelení teroristickým hrozbám či útokům;
5.
v rámci stávajících smluv znovu vyzývá Radu a vysokého představitele/generálního tajemníka Rady, aby se aktivně účastnili výroční rozpravy o hlavních aspektech a základních směrech SZBP pro následující rok a také o evropské bezpečnostní strategii jak s Evropským parlamentem, tak s národními parlamenty;
6.
je toho názoru, že období na zamyšlení o procesu ratifikace Ústavní smlouvy, o kterém rozhodla Evropská rada v Bruselu ve dnech 16.–17. června 2005, je vynikající příležitostí k určení a přezkoumání jakýchkoli stávajících nedostatků v oblastech SZBP/EBOP a způsobů, jak se s těmito nedostatky náležitě vypořádat, nejprve co nejlepším využitím stávajících smluv a poté, v pravý čas, uplatněním nových ústavních ustanovení;
7.
v tomto ohledu lituje přístupu některých členských států, které navzdory přijetí Ústavy Evropskou radou využily z vnitrostátních důvodů práva veta v důležitých zahraničních záležitostech; poukazuje na to, že SZBP nemůže být omezována na pouhý doplněk zahraničních politik jednotlivých členských států, a vyzývá proto všechny členské státy, aby jednaly konstruktivně v souladu s duchem Ústavy, a umožnily tak EU hrát účinnou roli v celosvětové politice;
Konkrétní návrhy k různým tematickým aspektům pro rok 2006
8.
vítá přístup Rady seskupující hlavní oblasti rozvoje v rámci SZBP a EBOP podle různých tematických aspektů, které jsou součástí bezpečnostní strategie Evropské unie přijaté Evropskou radou dne 12. prosince 2003;
9.
žádá, aby byla bezpečnostní strategie Evropské unie aktualizována a byl přitom zachován její dvojí – občanský i vojenský – přístup a také její základní koncepce preventivního zapojení a účinné mnohostrannosti jako výraz "povinnosti chránit" přijaté na summitu OSN v září 2005; je toho názoru, že jak klimatické změny, tak šíření chudoby ve světě by nyní měly být považovány za významná ohrožení bezpečnosti Unie, jež vyžadují rozhodné jednání, jasné kompromisy a přesné časové rozvržení; zastává však názor, že šíření zbraní hromadného ničení by mělo být považováno za nejvážnější hrozbu mezinárodní bezpečnosti;
10.
zdůrazňuje důležitý aspekt zahraniční politiky spočívající v otázkách energetické bezpečnosti; doporučuje, aby se při aktualizaci evropské bezpečnostní politiky věnovala zvláštní pozornost rostoucí závislosti Unie na energii a jiných strategických dodávkách ze zemí a oblastí, které jsou stále nestabilnější, a aby přitom byl zdůrazněn možný budoucí vývoj, přístup k alternativním zdrojům a jejich rozvoj; je přesvědčen, že nedávná jednostranná přerušení dodávek plynu ze strany Ruska si žádá strategickou reakci EU; žádá Komisi, aby předložila sdělení o aspektech zahraniční politiky a politiky sousedství v otázce energetické politiky;
11.
považuje proto domácí obranu za důležitou součást bezpečnostní strategie Evropské unie, neboť se týká vnějších hranic a životně důležité infrastruktury;
12.
v této souvislosti znovu opakuje svůj názor, že bezpečnost je všezahrnující kolektivní pojem, který se nemůže přizpůsobovat zájmům a požadavkům jediné země a musí být prosazován v mnohostranném rámci;
13.
zdůrazňuje význam úlohy NATO ve spojení se zahraniční a bezpečnostní politikou Evropské unie;
14.
zdůrazňuje zájem Evropské unie na posilování globální správy věcí veřejných, mezinárodních institucí a významu mezinárodního práva; je toho názoru, že jedním z klíčových cílů SZBP by mělo být zapojení Číny a Indie, jakožto rozvíjejících se velmocí, a také Ruska do odpovědnosti za stav globálního správy věcí veřejných a za řešení globálních výzev; klade důraz na nenahraditelnou roli, již by v této souvislosti měli společně sehrávat transatlantičtí partneři;
15.
důrazně odsuzuje rozsáhlý teroristický útok v Londýně dne 7. července 2005; vyjadřuje svou solidaritu britskému národu a projevuje především soustrast obětem těchto krutých útoků a jejich rodinám;
16.
znovu opakuje, že boj proti terorismu musí být považován za jednu z priorit Unie a za hlavní část její vnější činnosti, přičemž stvrzuje důležitost respektování lidských práv a občanských svobod; zastává názor, že vymezení mezi vnitřní a vnější bezpečností by mělo být vnímáno jako stále více pohyblivé; trvá na tom, že tuto vnitřní a vnější prioritu je nutné jasně stanovit při všech jednáních se třetími zeměmi a regiony a že by mělo být podnikáno mnohem více pro posílení mezinárodní spolupráce v boji proti terorismu; znovu vyzývá Radu, aby plně informovala Výbor pro zahraniční věci a Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o seznamu teroristických organizací Evropské unie a konzultovala jej s nimi;
17.
zdůrazňuje naléhavou potřebu zastavit růst chudoby ve světě, bojovat proti stigmatizaci a diskriminaci i proti hlavním chorobám, přičemž stvrzuje důležitost pokračující angažovanosti Unie při naplňování rozvojových cílů tisíciletí;
18.
uznává zásadní důležitost činností, jež Unie koná v rámci úsilí o budování míru a prevenci konfliktů, a znovu opakuje svůj závazek bojovat proti beztrestnosti v případě válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a dalších vážných porušování lidských práv, včetně posílení role mezinárodního trestního soudu;
19.
trvá na nutnosti nadále jednotně podporovat provádění strategie EU týkající se zbraní hromadného ničení na mezinárodní úrovni, klást větší důraz na iniciativy odzbrojení a otázky nešíření zbraní, upevňovat mnohostranné dohody vytvářející režimy nešíření zbraní a poskytovat nezbytné finanční prostředky na provádění strategie EU týkající se zbraní hromadného ničení; vyjadřuje politování nad neschopností rozhodujících států a vlád dosáhnout nové a komplexní dohody v OSN o podpisu smlouvy o nešíření jaderných zbraní;
20.
domnívá se, že otázky migrace včetně řešení otázky boje proti nelegálnímu přistěhovalectví by měly tvořit významnou součást vnější činnosti Unie, a to jak ve vztahu k zemím původu, tak k tranzitním zemím; žádá, aby Rada a Komise předkládala pravidelně o této věci zprávy Parlamentu prostřednictvím Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a Výboru pro zahraniční věci;
21.
zastává názor, že domácí obrana zasluhuje, aby jí bylo v evropském strategickém myšlení připisováno významnější místo, a že ochrana vnějších hranic Unie by měla tvořit jeho podstatnou součást; zastává názor, že společná správa vnějších hranic by se měla stát nedílnou součástí evropské politiky sousedství; je toho názoru, že Unie by měla pořídit obvyklé vybavení pro ochranu vnějších hranic;
22.
vyzývá k tomu, aby byly brány v úvahu obavy některých členských států ohledně jejich dodávek energie, vzhledem k tomu, že dodávky energie mohou být použity jako politický nástroj;
Priority Parlamentu v různých zeměpisných oblastech pro rok 2006
23.
je toho názoru, že další rozšiřování Unie by mělo dle rozhodnutí Evropské rady v Bruselu ve dnech 16.–17. prosince 2004 zůstat jedním z nejdůležitějších bodů politického programu Unie v roce 2006 spolu s rozvojem skutečné evropské politiky sousedství včetně konkrétně uzpůsobené struktury, jako je Evropský hospodářský a politický prostor pro evropské země;
24.
podporuje názor Rady, že se v mnoha ohledech profilují budoucí priority SZBP, které usilují o to, aby Unie byla celosvětovým činitelem, a že základem SZBP pro rok 2006 musí být nadále zejména Středomoří, transatlantické partnerství a Blízký východ, Balkán, východní Evropa a konfliktní situace, podpora míru a bezpečnosti ve všech jejich aspektech a pokračující boj proti terorismu, odzbrojování a nešíření zbraní hromadného ničení;
25.
vyzývá předsednictví Rady, aby Parlament informovalo o přezkoumání mandátu mise EUFOR (European Union Force) v Bosně a Hercegovině, o jejím plánování a také o tom, jak se vyvíjí iniciativa ohledně bojové skupiny; je toho názoru, že by spolupráce s Organizací spojených národů měla být výrazně posílena a že by spolupráce s NATO měla být účinnější na základě zkušeností získaných v nedávných civilních a vojenských operacích EU; je toho názoru, že EU by měla být připravena převzít policejní misi v Kosovu;
26.
vyzývá Radu a Komisi, aby v probíhajícím procesu ústavní reformy v Bosně a Hercegovině hrály aktivní roli s cílem dosáhnout dohody mezi politickými silami a ve veřejném mínění v otázce překročení institucionálního rámce stanoveného v Daytonských dohodách, aby se v zájmu vytvoření účinnějšího a samostatně fungujícího státu a také s ohledem na budoucí evropskou integraci zmodernizovala a zracionalizovala současná institucionální struktura a aby byly stanoveny podmínky pro zastupitelskou demokracii, která odstraní současné etnické rozdíly;
27.
vyzývá Radu, aby hrála aktivní roli, aby mohlo být na základě mezinárodního práva a příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN nalezeno konstruktivní řešení otázky budoucího stavu Kosova a současně byla respektována jeho územní celistvost, dostatečně obhajována práva menšin, nebyla ohrožena celková politika Unie vůči Balkánu a bylo napomoženo upevnění míru, stability a bezpečnosti v oblasti; vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby formulovaly společnou strategii, účastnily se aktivně jednání a kontaktních skupin a aby úzce spolupracovaly s OSN; vítá pokrok, kterého bylo dosaženo ve vztazích se Srbskem a Černou Horou, který vedl k zahájení jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení;
28.
naléhavě žádá Radu, aby učinila perspektivu EU pro Balkán hlavní prioritou navzdory současné vnitřní krizi ohledně procesu ratifikace Ústavy; je toho názoru, že budoucí přistoupení států západního Balkánu bude dalším krokem ke znovusjednocení Evropy;
29.
vyzývá Radu a Komisi, aby zesílily snahy o završení jednání o dohodách o stabilizaci a partnerství se státy západního Balkánu, a znovu opakuje svou podporu evropské perspektivě pro státy západního Balkánu podle "soluňské agendy";
30.
znovu opakuje, že rozvoj Afriky musí být prioritou vnější činnosti Unie na základě zásady solidarity a Unie musí za tímto účelem hrát hlavní roli při pokrytí obrovských potřeb Afriky s nejzazším cílem podpoření míru, stability, prosperity, řádné správy věcí veřejných (zejména boje proti korupci) a dodržování lidských práv v této oblasti; vyzývá v tomto ohledu k posílení politického dialogu; vítá iniciativu Komise ke společné strategii pro Afriku přesahující tradiční rozvojové politiky a usilující o hospodářskou a sociální rekonstrukci zemí afrického kontinentu; očekává od afrických vlád, že dostojí svým závazkům v oblasti demokracie, právního státu a dodržování lidských práv;
31.
bere na vědomí, že OSN požádala EU, aby přispěla prostřednictvím vojenské mise k bezpečnosti nadcházejících voleb v Demokratické republice Kongo; žádá Radu, aby pečlivě prozkoumala dostupné možnosti;
32.
zdůrazňuje, že prevence konfliktů, řízení a udržování míru, podpora operací a budování lokálních kapacit v souladu se zásadou "afrického vlastnictví" jsou skutečně velmi důležité, zatímco hlad a chudoba, hospodářská nerovnost, politická nespravedlnost, stupňování konfliktů pomocí násilí, násilná vyhnání, epidemie, nedostatek zdrojů a množství ekologických rizik jsou nadále nejnaléhavějšími problémy africké populace; je hluboce znepokojen skutečností, že mezinárodní společenství není schopno reagovat odpovídajícím způsobem na rozsáhlé válečné zločiny a porušování lidských práv v Darfúru, které lze chápat jako genocidu;
33.
vyzývá Radu a Komisi, aby společně s Parlamentem co nejdříve provedly celkové zhodnocení vrcholných schůzek EU s Indií, Čínou (září 2005), Ruskem (říjen 2005) a Ukrajinou a Kanadou (listopad 2005) se zřetelem k tomu, že pojetí "strategického partnerství" musí být založeno na sdílení a prosazování společných hodnot a že Parlament musí být v každém případě plně zapojen;
34.
zdůrazňuje, že stávající partnerství s Ruskem je spíše pragmatické než strategické, neboť odráží společné ekonomické zájmy, aniž by dosahovalo pokroku na poli lidských práv a právního státu; očekává v této souvislosti, že dvoustranné konzultace v oblasti lidských práv přinesou konkrétní výsledky; je toho názoru, že pravá partnerství by měla být podnětem k přátelskému a spravedlivému řešení otázek hraničních smluv s určitými sousedními zeměmi a měly by spustit skutečný mírový proces v Čečensku s účastí všech demokratických složek společnosti, aby bylo nalezeno mírové řešení konfliktu; zdůrazňuje význam dialogu mezi EU a Ruskem o záležitostech týkajících se společného sousedství a doufá, že Rusko bude k jejich společným sousedům přistupovat průhlednějším a nestranným způsobem; žádá o bezodkladné provádění dohody EU a Ruska o čtyřech společných prostorech; podporuje činnosti, které obě strany společně provádějí v oblasti krizového řízení;
35.
vyzývá k omezení zbraní v kaliningradské oblasti;
36.
domnívá se, že politika Evropské unie vůči Bělorusku dosáhla jen malých výsledků, a navrhuje proto tvorbu nových opatření určených k posílení vazeb s lidem Běloruska, jež by jim umožnily využívat výhod demokracie;
37.
zdůrazňuje potřebu zlepšit vztahy s Čínou tak, aby bylo dosaženo pokroku nejen v tržní a hospodářské oblasti, ale také v otázce lidských práv a demokracie; za tímto účelem znovu opakuje svůj požadavek na závazný kodex EU o vývozu zbraní a vyzývá Radu, aby nerušila embargo na vývoz zbraní, dokud v Číně nebude dosaženo většího pokroku v oblasti lidských práv a kontroly vývozu zbraní do Číny a v otázce vztahů mezi Čínou a Tchaj-wanem; podporuje návrh britského předsednictví Rady, aby byla zajištěna užší spolupráce mezi EU a Čínou týkající se energetického zabezpečení a klimatických změn; zdůrazňuje potřebu užší spolupráce v rámci WTO s cílem řešit závažné dvoustranné obchodní problémy a zajistit, aby Čína dodržovala mezinárodní normy této organizace;
38.
vyzývá Radu k obnovení snah v rámci jednání blízkovýchodního kvarteta (USA, Ruská federace, EU a OSN) v zájmu obnovení vyjednávání mezi Izraelci a Palestinci a zastává názor, že by měla být vytvořena komplexní strategie pro širší region Středního východu s cílem posílení míru, bezpečnosti a demokracie;
39.
zdůrazňuje potřebu dát barcelonskému procesu nový stimul s cílem zvýšení vyrovnaného hospodaření, sociálního a demokratického rozvoje dotčených zemí;
40.
je toho názoru, že podle příslušných zásad EU je dialog o lidských právech přijatelnou možností jen v případě, že je partnerská země dostatečně odhodlána zlepšovat situaci v oblasti lidských práv; vyzývá proto Radu, aby pravidelně vyhodnocovala výsledky těchto dialogů a stanovila, do jaké míry byla její očekávání naplněna; znovu opakuje svůj požadavek na větší zapojení do tohoto procesu;
41.
je toho názoru, že Unie musí vyvinout co největší snahu o spolupráci s iráckými úřady, Organizací spojených národů a jinými příslušnými regionálními činiteli, aby tak přispěla k ústavnímu procesu v Iráku; po všeobecných volbách, které se konaly dne 15. prosince 2005; vítá společnou akci SZBP týkající se integrované mise Evropské unie na podporu právního státu v Iráku a žádá, aby byly další akce financovány z rozpočtu Společenství; podporuje zřízení delegace Komise v Bagdádu v nadcházejících měsících;
42.
je toho názoru, že podporování národní solidarity, stability, míru a demokratického a hospodářského rozvoje, který již není závislý na výrobě opia, musí v příštích letech nadále zůstat prioritou politiky Unie vůči Afghánistánu; podporuje rozšíření jednotek ISAF pod velením NATO v zájmu posílení úlohy nově zvoleného národního parlamentu, zdůrazňuje však, že současnou prioritou je boj proti terorismu a zajištění bezpečnosti hranic, a s ohledem na to vyzývá k tomu, aby byl tento úkol zasazen do jasného mandátu OSN; je toho názoru, že operace Trvalá svoboda prováděná USA by neměla být slučována s misí Mezinárodních bezpečnostních podpůrných sil (ISAF); domnívá se, že Evropská unie musí poskytnout zvláštní podporu rozvoji silných národních státních institucí, hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu rozvoji země, odzbrojení soukromých milicí a opatřením pro boj proti pěstování drog a obchodu s nimi;
43.
připomíná svou dlouhodobou podporu vyjednaného řešení, pomocí něhož by se Írán stal aktivním partnerem v této oblasti, jež by respektoval lidská práva; znovu opakuje svou výzvu Íránu, aby podnikl veškeré kroky nezbytné k obnovení důvěry mezinárodního společenství v souladu s návrhy Parlamentu uvedenými v bodě 47 jeho usnesení ze dne 17. listopadu 2005
Přijaté texty,
P6_TA(2005)0439 .
; důrazně podporuje názor Mezinárodní agentury pro atomovou energii, že nejlepší cestou vpřed je v této fázi důkladné přešetření agenturou v kombinaci s aktivním dialogem všech zúčastněných stran; zdůrazňuje nutnost úzké spolupráce Unie a Spojených států v této věci a udržení koherentní politiky vůči tomuto regionu jako celku, která bude zaměřena jak na íránský lid a režim, tak i na konečný cíl demokratizace této země; věří, že jednání mezi EU-3 (Německo, Francie a Spojené království) a Íránem budou moci být co nejdříve obnovena, přičemž bude začleněn ruský návrh přesunu íránských aktivit v oblasti obohacování uranu do Ruska; doporučuje, aby byli o těchto otázkách pravidelně informováni další světoví aktéři, jako je Čína, Rusko a rozvojové země, a aby s nimi o těchto otázkách byl veden dialog;
44.
zdůrazňuje, že skutečný úspěch čtvrté vrcholné schůzky EU a zemí Latinské Ameriky a Karibské oblasti, která se má konat ve Vídni v květnu 2006, je rozhodujícím úkolem pro oba partnery a že schůzka je skutečně dobrou příležitostí dodat konkrétní význam jejich strategickému přátelství, aby z jeho obrovského potenciálu mohli co nejvíce těžit; je toho názoru, že by se mělo dbát na to, aby v roce vrcholné schůzky nebyl vyslán žádný negativní finanční signál;
45.
lituje, že jeho usnesení a zprávy týkající se různých zeměpisných oblastí, jež jsou pro Unii zajímavé, nebyly často brány Radou a Komisí v úvahu; zdůrazňuje, že obsahují cenné příspěvky do diskuse o způsobu, jakým by se měla vyvíjet politika Unie vůči těmto zeměpisným oblastem; vyzývá, aby klauzule týkající se lidských práv a demokracie byla začleněna do všech nových smluv mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, a zastává názor, že je zapotřebí, aby byl Evropský parlament více zapojen do přípravy případných mandátů pro vyjednávání těchto smluv;
Financování SZBP
46.
dokud nebude ratifikována Ústavní smlouva, je toho názoru, že by interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 měla být co nejdříve revidována, aby byla přizpůsobena nové politické, institucionální a finanční situaci Unie;
47.
navrhuje, že by struktura revidované interinstitucionální dohody měla zohlednit činnosti, jež má Unie vykonat v souladu s evropskou bezpečnostní strategií a s rozpočtovými kompromisy, které byly k tomuto účelu zahrnuty do finančního výhledu;
48.
domnívá se, že postoj Rady k finančnímu výhledu 2007–2013 neodráží ambice EU jakožto globálního partnera; lituje navrhovaných snížení prostředků na vnější akce a politiky, a to jak uvnitř politik samotných, tak i v rámci celkových výdajů; domnívá se, že tento krok je nesprávným signálem v souvislosti s politickými prioritami EU a jejich připraveností poskytnout výsledky v oblasti SBZP;
49.
doporučuje, aby revidovaná interinstitucionální dohoda učinila krok vpřed a stanovila, že by společné náklady na vojenské operace v rámci SZBP byly pokryty z rozpočtu EU, a tím by zrušila stávající postup hrazení těchto nákladů z rozpočtů jednotlivých členských států nebo z fondů pro zahájení těchto operací;
50.
navrhuje, že by revidovaná interinstitucionální dohoda měla také stanovit, že v případě jakékoli budoucí operace EBOP týkající se boje proti terorismu – a na rozdíl od stávajících pravidel, jako je zásada úhrady nákladů "podle místa vzniku" či jiným opatřením k tomuto účelu, jako je tzv. "mechanismus ATHENA", – by společné náklady těchto činností měly také být financovány z rozpočtu Společenství;
o
o o
51.
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi, parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi NATO a předsedovi parlamentního shromáždění Rady Evropy.
