KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0373/2006
24.
10.
2006
***I
ZPRÁVA
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (směrnice o mořské strategii)
(KOM(2005)0505 – C6‑0346/2005 – 2005/0211(COD))
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
Zpravodajka:
Marie-Noëlle Lienemann
PE 374.345v03-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a v článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzívou.
Zvýraznění normální kurzívou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................44
STANOVISKO Výboru pro rybolov ...........................................................................48
POSTUP...................................................................................................................................60
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (směrnice o mořské strategii)
( KOM(2005)0505 – C6‑0346/2005 – 2005/0211(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament,
– s ohledem na návrh Komise v Evropském parlamentu a v Radě ( KOM(2005)0505 )
Úř.věst.
C ... / Dosud nezveřejněn v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na čl.
251 odst.
2 a čl.
175 odst.
1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž mu Komise ( C6‑0346/2005 ) návrh předložila,
– s ohledem na čl.
51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanovisko Výboru pro rybolov ( A6‑0373/2006 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby jej znovu pověřila, pokud hodlá tento návrh zásadním způsobem pozměnit anebo jej nahradit jiným textem;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 1a (nový)
(1a) Evropu obklopují čtyři moře, Středozemní moře, Baltské moře, Severní moře a Černé moře, a dva oceány, Atlantský oceán a Arktický oceán;
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 1b (nový)
(1b) Suchozemské území Společenství tvoří totiž poloostrov, jehož pobřeží je dlouhé tisíce kilometrů, a přímořské území Společenství je rozsáhlejší než jeho suchozemské území;
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 1c (nový)
(1c) Je zřejmé, že požadavek na mořské přírodní zdroje a na mořské ekologické služby, jako je pohlcování znečišťujících odpadů, je příliš vysoký a že Společenství musí omezit svůj dopad na mořské vody v rámci svého území i mimo ně;
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 1d (nový)
(1d) S ohledem na zvláštní citlivost ekosystému Baltského moře kvůli jeho uzavřenému a brakickému charakteru, musejí okolní členské státy řešit konkrétní nebezpečí pro Baltské moře, jako eutrofizaci, zavlečení invazivních druhů a příliš vysoký výlov, jako urgentní záležitost.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 2a (nový)
(2a) Tematická strategie pro mořské prostředí – založená na integrovaném přístupu – by měla podle potřeby zahrnovat kvalitativní a kvantitativní cíle a časové rozvrhy, které umožní srovnávat a vyhodnocovat stanovená opatření.
Kroky směřující k uskutečnění této strategie by měly být v souladu se zásadou subsidiarity.
Mělo by se rovněž uvažovat o tom, jak zvýšit zapojení zainteresovaných stran a jak lépe využít různé finanční nástroje Společenství přímo či nepřímo související s ochranou mořského prostředí.
Odůvodnění
Strategie pro mořské prostředí by měla stanovit horizontální přístup zahrnující veškeré politiky, které přímo nebo nepřímo souvisejí s mořským prostředím.
Mělo by se rovněž uvažovat o správném používání různých finančních nástrojů a o vazbách mezi nimi a zásadou subsidiarity.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 2b (nový)
(2b) Vypracovávání a uskutečňování strategie mělo být zaměřeno na zachování ekosystému.
Tento přístup by se měl zabývat biogeografickými oblastmi, které mají být chráněny, a lidskými činnostmi, které mají dopad na mořské prostředí.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 2c (nový)
(2c) Je nutné nadále stanovovat biologické a environmentální cíle a referenční rámce s přihlédnutím k cílům stanoveným ve směrnici Rady 92/43/ES o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (směrnice o přírodních stanovištích) 1 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky 2 , a k dalším mezinárodně schváleným cílům.
Úř. věst.
L 206, 22.7.1992, s. 7.
2 Úř. věst.
L 327, 22.12.2000, s. 1.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 4
(4) Pro dosažení těchto cílů je zapotřebí průhledný a soudržný právní rámec, který by poskytoval celkový rámec pro činnost a umožňoval, aby prováděné činnosti byly koordinované, soudržné a řádně propojené s činnostmi prováděnými v rámci ostatních právních předpisů Společenství, jakož i mezinárodních dohod.
(4) Pro dosažení těchto cílů je zapotřebí průhledný a soudržný právní rámec obsahující definici dobrého environmentálního stavu a s vazbou na zásady společné rybářské politiky , který by poskytoval celkový rámec pro činnost a umožňoval, aby prováděné činnosti byly koordinované, soudržné a řádně propojené s činnostmi prováděnými v rámci ostatních právních předpisů Společenství, jakož i mezinárodních dohod.
Odůvodnění
„Dobrý environmentální stav“ by měl být definován spíše ve směrnici než později v rámci postupu komitologie.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 6
(6) Proto je vhodné, aby každý členský stát vypracoval mořskou strategii pro své evropské vody, která je sice specifická pro jeho vlastní vody, avšak odráží celkové souvislosti dotčeného mořského regionu.
Mořské strategie by měly nakonec vést k provádění programů opatření navržených k dosažení dobrého environmentálního stavu.
(6) Proto je vhodné, aby členské státy, které sdílejí mořský region, zajistily vytvoření jedné společné mořské strategie pro každý region nebo subregion ve vztahu k vodám spadajícím pod jejich suverenitu či jurisdikci.
Je vhodné,aby každý členský stát vypracoval mořskou strategii pro své evropské vody, která je sice specifická pro jeho vlastní vody, avšak odráží celkové souvislosti dotčeného mořského regionu.
Mořské strategie by měly nakonec vést k provádění programů opatření navržených k dosažení dobrého environmentálního stavu.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh je v souladu s pozměňovacím návrhem 14 předloženým zpravodajkou, kde se zdůrazňuje, že členské státy by měly zajistit vytvoření jedné společné mořské strategie v každém regionu nebo subregionu.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 8a (nový)
(8a) Vzhledem ke vzájemnému vlivu zájmů námořních a rybářských zemí a jejich plavidel a činností v mořském prostředí je nutné koordinovat snahy o ochranu mořského prostředí před riziky spojenými s provozem těchto plavidel v mořském regionu s vlajkovými státy.
Tam, kde jsou v mořském regionu provozována plavidla třetích zemí, je třeba, aby členské státy koordinovaly snahy o ochranu mořského prostředí v rámci stávajících orgánů a institucí.
Odůvodnění
Činnosti zemí, které provozují plavidla ve vodách členského státu, mohou mít významný dopad na environmentální stav těchto vod prostřednictvím znečišťování pocházejícího z lodí či jiného dopadu provozu na mořské prostředí.
Je třeba, aby členské státy využívaly pro koordinaci stávající institucionální struktury.
Pozměňovací návrh
11
Bod odůvodnění 10a (nový)
(10a) Měl by být vymezen racionální přístup pro plnou realizaci sítě Natura 2000 v mořském prostředí.
Tento přístup by měl zahrnovat návrhy na úpravu příloh směrnice o přírodních stanovištích, které se týkají mořských přírodních stanovišť a druhů, a měl by uplatňovat a přizpůsobit potřebná opatření technické povahy a finanční nástroje.
Odůvodnění
Je důležité se zaměřit na mořské prostředí v rámci sítě Natura 2000 ve spojení se směrnicí o přírodních stanovištích, a to s cílem stanovit nová kritéria a průvodní opatření povahy technických a finančních nástrojů.
Pozměňovací návrh
12
Bod odůvodnění 11a (nový)
(11a) Je nutné přizvat sousední státy k účasti v tomto procesu a navázat s nimi partnerství s nimi, zejména v Pobaltí, ve Středomoří a Černomoří, s přihlédnutím mimo jiné k iniciativám na vytvoření partnerství, jež vznikly v rámci světového summitu OSN o udržitelném rozvoji v roce 2002.
Odůvodnění
Ke strategii pro zachování mořského prostředí by se mělo přistupovat z globálního pohledu.
Z toho vyplývá, že její úspěch bude také záviset na tom, zda se do ní zapojí třetí země.
Pozměňovací návrh
13
Bod odůvodnění 11b (nový)
(11b) Je třeba mít na zřeteli biodiverzitu a potenciál podmořského výzkumu v souvislosti s hlubinnými mořskými prostředími u pobřeží nejvzdálenějších regionů a v rámci specifických programů by měla být poskytována podpora na vypracování vědeckých studií s cílem zdokonalit přehled o hlavních rysech hlubinných mořských ekosystémů.
Odůvodnění
Nedostatek informací o hlubinných mořských prostředích se již ukázal být závažnou komplikací při řešení řady záležitostí souvisejících s tímto tématem.
Je důležité vytvářet pobídky k vypracovávání vědeckých studií s cílem zdokonalit přehled o charakteristikách hlubinných mořských ekosystémů, z nichž mnohé jsou zcela neznámé.
Pozměňovací návrh
14
Bod odůvodnění 11c (nový)
(11c) Pro účinnou ochranu mořského prostředí je třeba, aby členské státy vytvořily rámce a platformy, které umožňují řešení mořských záležitostí v rámci spojených sektorů.
Vývoj stavu mořských vod je tedy třeba nejen posuzovat z environmentálního hlediska, nýbrž je nutné kombinovat přírodní vědy s hospodářským, sociálním a administrativním rozvojem oblasti.
Odůvodnění
Nový druh přístupu k ochraně moří vyžaduje upuštění od tradičního sektorového myšlení.
Sektor životního prostředí, vědy, zdraví, obchodu a průmyslu musejí vzít v úvahu, že již tradičně patří do rozsahu ostatních sektorů.
Pozměňovací návrh
15
Bod odůvodnění 12
(12) Jelikož programy opatření prováděných v rámci mořských strategií budou účinné pouze tehdy, jestliže budou připravovány na základě důkladné znalosti stavu mořského prostředí v určité oblasti a co možná nejvíce uzpůsobeny potřebám dotčených vod v případě jednotlivých členských států a v rámci všeobecné perspektivy dotyčného mořského regionu, je nutno stanovit, že se na vnitrostátní úrovni připraví vhodný rámec pro informovanou tvorbu politiky.
(12) Jelikož programy opatření prováděných v rámci mořských strategií budou účinné a co nejefektivnější ve vztahu k nákladům pouze tehdy, jestliže budou připravovány na základě důkladné vědecké znalosti stavu mořského prostředí v určité oblasti a co možná nejvíce uzpůsobeny potřebám dotčených vod v případě jednotlivých členských států a v rámci všeobecné perspektivy dotyčného mořského regionu, je nutno stanovit, že se na vnitrostátní úrovni připraví vhodný rámec , včetně operací výzkumu a sledování moře, pro informovanou tvorbu politiky.
Odůvodnění
Úlohu vědy a výzkumu je třeba zdůraznit, aby byla tvorba politiky co nejpřesnější a co nejúčinnější ve vztahu k nákladům.
Pozměňovací návrh
16
Bod odůvodnění 13
(13) Jako první krok této přípravy by měly členské státy v celém mořském regionu provádět analýzy vlastností svých mořských vod, které označí hlavní tlaky a dopady na tyto vody, jejich hospodářské a sociální využití a náklady související se zhoršováním mořského prostředí.
(13) Jako první krok této přípravy by měly členské státy v celém mořském regionu provádět analýzy vlastností a funkcí svých mořských vod, které označí hlavní tlaky a dopady na tyto vody, jejich hospodářské a sociální využití a náklady související se zhoršováním mořského prostředí.
Odůvodnění
Spolu s vlastnostmi mořských vod je rovněž důležité analyzovat, jak vody v praxi fungují.
Pozměňovací návrh
17
Bod odůvodnění 14a (nový)
(14a) Společenství by mělo vytvořit potřebné podmínky, aby umožnilo členských státům využívat kvalitního výzkumu a poznatků univerzit, které se zabývají studiem mořského prostředí.
Vědecké a technické informace potřebné pro uskutečňování různých fází, které stanoví tato směrnice, by tedy měly být získávány ze spolehlivých zdrojů a mělo by být zaručeno udržitelné využívání pobřežních oblastí, v nichž se tato vzdělávací střediska zpravidla nacházejí.
Odůvodnění
Evropské univerzity věnující se vědám o mořském prostředí produkují vysoce kvalitní informace, které by měly být využívány.
Měly by být rovněž podpořeny v rámci udržitelného rozvoje pobřežních oblastí.
To umožňuje sledovat současně dva cíle: udržitelné využívání pobřežních oblastí a získání informací potřebných pro uplatňování směrnice.
Pozměňovací návrh
18
Bod odůvodnění 14b (nový)
(14b) Podpora pro výzkum mořského prostředí by měla být zakotvena v 7. rámcovém programu pro výzkum a vývoj.
Odůvodnění
Evropské univerzity a výzkumné laboratoře věnující se vědám o mořském prostředí produkují vysoce kvalitní informace, které by měly být využívány.
Měly by být rovněž podpořeny v rámci udržitelného rozvoje pobřežních oblastí.
To umožňuje sledovat současně dva cíle: udržitelné využívání pobřežních oblastí a získání informací potřebných pro uplatňování směrnice.
Pozměňovací návrh
19
Bod odůvodnění 17a (nový)
(17a) Plánování, realizace a řízení programů opatření si mohou vyžádat značné výdaje.
S ohledem na to, že programy opatření jsou prostředkem k dosažení cílů této směrnice, by mělo Společenství přispívat členským státům na výdaje během přípravy, realizace a koordinace těchto programů.
Odůvodnění
Programy opatření jsou základním nástrojem k dosažení cíle směrnice; mají dopad na úrovni Společenství, a proto by měl být stanoven příspěvek Společenství na výdaje členských států.
Pozměňovací návrh
20
Bod odůvodnění 26
(26) Je vhodné, aby Komise předložila první hodnotící zprávu o provádění směrnice do dvou let od obdržení všech programů opatření, v každém případě však nejpozději do roku 2021.
Následné zprávy Komise by poté měly být zveřejňovány jednou za šest let.
(26) Je vhodné, aby Komise předložila první hodnotící zprávu o provádění směrnice do dvou let od obdržení všech programů opatření, v každém případě však nejpozději do roku 2017 .
Následné zprávy Komise by poté měly být zveřejňovány jednou za šest let.
Pozměňovací návrh
21
Bod odůvodnění 28
(28) Opatření pro řízení rybolovu lze přijímat pouze v souvislosti se společnou rybářskou politikou, jak stanoví nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky13 na základě vědeckého poradenství, a proto nejsou předmětem této směrnice.
Kontrola vypouštění a emisí vznikajících z používání radioaktivního materiálu se řídí články 30 a 31 Smlouvy o Euratomu, a proto není předmětem této směrnice.
(28) Opatření pro řízení rybolovu lze přijímat mimo jiné v souvislosti se společnou rybářskou politikou, jak stanoví nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky13 na základě vědeckého poradenství, a proto jsou rovněž předmětem této směrnice.
Kontrola vypouštění a emisí vznikajících z používání radioaktivního materiálu se řídí články 30 a 31 Smlouvy o Euratomu, a proto není předmětem této směrnice.
Odůvodnění
Činnosti jako rybolov mají významný dopad na mořské prostředí, a tudíž spadají rovněž pod tuto směrnici.
Pozměňovací návrh
22
Bod odůvodnění 28a (nový)
(28a) Budoucí reforma společné rybářské politiky musí zohlednit environmentální dopad rybolovu a cíle této směrnice.
Odůvodnění
Neudržitelný rybolov je jedna z největších hrozeb pro evropská moře.
Pozměňovací návrh
23
Bod odůvodnění 29a (nový)
(29a) Činnost členských států musí vycházet ze zásady předběžné opatrnosti a z přístupu k mořskému prostředí založeného na ekosystému;
Pozměňovací návrh
24
Článek 1
Tato směrnice stanoví rámec pro vypracování mořských strategií určených k dosažení dobrého environmentálního stavu mořského prostředí [nejpozději do roku 2021], a k zajištění stálé ochrany a zachování tohoto prostředí a k prevenci zhoršování jeho kvality.
Tato směrnice stanoví rámec , který členským státům umožňuje dosáhnout dobrého environmentálního stavu mořského prostředí nejpozději do roku 2017 a učinit opatření, která by:
Pro účely této směrnice se „environmentálním stavem“ rozumí celkový stav prostředí v mořských vodách s ohledem na strukturu, funkci a procesy mořských ekosystémů, které je tvoří, spolu s přirozenými fyziografickými, zeměpisnými a klimatickými činiteli, jakož i fyzikálními a chemickými podmínkami včetně těch, které vyplývají z lidských činností v dotčené oblasti.
a) zajistila ochranu a uchování mořského prostředí nebo je umožnila ozdravit anebo, ukáže-li se to jako možné, obnovila funkci, procesy a strukturu mořské biologické rozmanitosti a mořských ekosystémů ;
b) předcházela znečištění mořského prostředí a postupně je odstraňovala, aby nedošlo k významnému ohrožení mořské biologické rozmanitosti, mořských ekosystémů, lidského zdraví či oprávněného využívání moře;
c) umožnila i nadále využívat mořských služeb a majetku a pokračovat v ostatních činnostech v mořském prostředí udržitelným způsobem na takové úrovni, aby jich i budoucí generace mohly využívat a aby nebyla ohrožena schopnost mořských ekosystémů reagovat na změny dané přírodou a lidmi.
Pozměňovací návrh
25
Článek 2
Tato směrnice je použitelná ve všech evropských vodách na straně směřující k moři od základní linie, od níž se měří rozsah teritoriálních vod, až po nejvzdálenější část oblasti pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států včetně dna a podloží všech těchto vod, dále jen „evropské mořské vody“.
Tato směrnice je použitelná ve všech evropských vodách a zohledňuje potřebu zajistit kvalitu mořského prostředí přidružených a kandidátských států.
Pozměňovací návrh
26
Článek 2a (nový)
Článek 2a
Stávající povinnosti, závazky a iniciativy
Tato směrnice není na újmu :
a) současným povinnostem a závazkům členských států nebo Společenství na úrovni Společenství či mezinárodní, co se týče ochrany životního prostředí v evropských mořských vodách; a
b) pravomoci členských států ve stávajících mezinárodních institucionálních strukturách.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh se snaží ujasnit roli členských států v evropských úmluvách o regionálních mořích.
Pozměňovací návrh
27
Článek 2b (nový)
Článek 2b
Definice
Pro účely této směrnice se následující pojmy vysvětlují takto:
1) „evropskými mořskými vodami“ se rozumí:
- veškeré evropské vody na straně směřující k moři od základní linie, od níž se měří rozsah teritoriálních vod, až po nejvzdálenější část oblasti pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států včetně dna a podloží všech těchto vod; a
- veškeré přílivové vody – uvnitř členských států nebo přiléhající k nim – od kterých se měří vzdálenost teritoriálních vod, a jakákoliv pevnina nebo mořské dno pokryté nepřerušovaně či přerušovaně těmito vodami;
2) „environmentálním stavem“ se rozumí celkový stav prostředí v mořských vodách s ohledem na:
a) strukturu, funkci a procesy mořských ekosystémů, které je tvoří;
b) složky, podmínky a faktory, ať už akustické, biologické, chemické, klimatické, zeměpisné, geologické, fyzikální či fyziografické, jež vzájemně spolupůsobí a určují situaci, produktivitu, kvalitu a stav mořského prostředí, vztahující se k písmeni a).
Složky, podmínky a faktory vztahující se k písmeni b) zahrnují složky, podmínky a faktory vyplývající z lidských činností, přičemž nezáleží na tom, jde-li o činnost v evropských mořských vodách, nebo mimo ně;
3) „dobrým environmentálním stavem“ se rozumí stav mořského prostředí, pokud:
a) struktura, funkce a procesy ekosystémů, které vytvářejí mořské prostředí, těmto ekosystémům umožňují, že se zcela autonomním způsobem, jenž jim je přirozeně dán, dokáží obnovovat.
Mořské ekosystémy si vůči větším změnám prostředí udržují svou přirozenou pružnost; a
b) veškeré lidské činnosti v dotčené oblasti i mimo ni jsou řízeny tak, že jejich celkový dopad na mořské ekosystémy není v rozporu s dobrým environmentálním stavem.
Lidské činnosti v mořském prostředí nepřesahují úroveň, jež je udržitelná v odpovídajícím zeměpisném měřítku vhodném k posouzení.
Potenciál k využívání a činnostem je pro budoucí generace v mořském prostředí zachováván;
c) mořská biologická rozmanitost a mořské ekosystémy jsou chráněny, předchází se jejich zhoršování, oživení je možné a jejich funkce, procesy a struktura jsou v mezích možnosti obnovovány; a
d) znečišťování a zanášení energie včetně hluku do mořského prostředí se neustále omezuje s cílem snížit jejich dopad na minimum nebo riziko pro mořskou biologickou rozmanitost, mořské ekosystémy, lidské zdraví nebo oprávněné využívání moře; a
e) jsou splněny všechny podmínky vyjmenované v příloze -I;
4) „znečišťováním“ se rozumí přímé nebo nepřímé zanášení látek nebo energie včetně hluku následkem lidské činnosti do mořského prostředí; může mít zhoubné následky, poškodit mořskou biologickou rozmanitost a mořské ekosystémy, ohrozit lidské zdraví a znemožnit oprávněné využívání moře.
5) „chráněnými mořskými oblastmi“ se rozumí oblasti, ve kterých budou omezeny nebo zakázány činnosti identifikované jako činnosti způsobující významný tlak a/nebo dopad na mořské prostředí.
Chráněné mořské oblasti identifikují členské státy během přípravné fáze Mořské strategie a tyto oblasti náležejí do systému plánování mořských prostor, který je konzistentní na úrovni Společenství , na regionální a subregionální úrovni, a v souladu s mezinárodními závazky, jichž je Společenství účastno.
Pozměňovací návrh
28
Čl.
3 odst.
1
1.
Členské státy budou v rámci provádění svých závazků vyplývajících z této směrnice věnovat patřičnou pozornost skutečnosti, že jejich evropské mořské vody jsou nedílnou součástí těchto mořských regionů:
1.
Členské státy uplatní tuto směrnici s ohledem na následující mořské oblasti:
a) Baltské moře,
a) Baltské moře,
b) severovýchodní Atlantský oceán,
b) severovýchodní Atlantský oceán,
c) Středozemní moře.
c) Středozemní moře,
ca) Černé moře.
Pozměňovací návrh
29
Čl.
3 odst.
2 úvodní část
2.
V zájmu zohlednění zvláštností určité oblasti mohou členské státy provádět tuto směrnici prostřednictvím odkazu na subdivize mořských vod uvedené v odstavci 1 za předpokladu, že jsou tyto subdivize ohraničeny způsobem slučitelným s těmito mořskými subregiony:
2.
V zájmu zohlednění zvláštností určité oblasti mohou členské státy provádět tuto směrnici prostřednictvím odkazu na subdivize mořských vod uvedené v odstavci 1 za předpokladu, že jsou tyto subdivize ohraničeny způsobem , který je v souladu s mezinárodními dohodami, a jsou slučitelné s těmito mořskými subregiony:
Odůvodnění
Mezinárodní rada pro průzkum moře již jednoznačně vytyčila mezní hranice, které se používají zejména pro stanovení celkového povoleného úlovku v odvětví rybolovu.
V zájmu efektivity by měly jakékoli subdivize mořských subregionů vycházet ze stávajícího vymezení.
Pozměňovací návrh
30
Čl.
3 odst.
2 písm. b) podbod ii)
ii) v Jaderském moři, mořské vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí Itálie a Slovinska;
ii) v Jaderském moři, mořské vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí Itálie, Slovinska a Chorvatska ;
Odůvodnění
Umístění Chorvatska v Jaderském subregionu musí být zohledněna.
Pozměňovací návrh
31
Čl.
3 odst.
2a (nový)
2a.
Stanovení mořské strategie pro danou oblast a její provádění v souladu s ustanoveními této směrnice umožní dotčeným členským státům v každé mořské oblasti dosáhnout dobrého environmentálního stavu evropských mořských vod uvnitř této oblasti nejpozději v roce [2017].
Členské státy definují přiměřené jednotky řízení ve svých evropských mořských vodách ve vztahu ke každému mořskému regionu nebo subregionu.
Řídící jednotky podle potřeby zohlední stávající jednotky řízení, sledování a reference, a budou je určovat koordináty v příslušné mořské strategii.
Členské státy informují Komisi o jakékoliv definované jednotce řízení k datu určenému v prvním pododstavci čl.
23 odst.
1.
Pozměňovací návrh
32
Čl.
4 odst. -1 (nový)
-1.
Členské státy dosáhnou dobrého environmentálního stavu stanovením a uplatňováním mořských strategií.
Pozměňovací návrh
33
Článek 4 úvodní část
Každý členský stát vypracuje pro dotčený mořský region mořskou strategii pro své evropské mořské vody v souladu s tímto akčním plánem:
1.
Členské státy s mořským regionem zajistí, že se jednotná, společná mořská strategie bude uplatňovat v každém regionu nebo subregionu pro vody pod jejich svrchovaností nebo jurisdikcí uvnitř tohoto regionu.
Každý členský stát vypracuje pro dotčený mořský region mořskou strategii pro své evropské mořské vody v souladu s tímto akčním plánem:
Pozměňovací návrh
34
Čl.
4 písm. a)
a) Příprava:
a) Příprava:
i) první posouzení současného environmentálního stavu dotčených vod a environmentálního dopadu lidských činností na tyto vody podle článku 7, které má být dokončeno do [ 4 let ode dne vstupu v platnost],
i) první posouzení současného environmentálního stavu dotčených vod a environmentálního dopadu lidských činností na tyto vody podle článku 7, které má být dokončeno do [ 2 let ode dne vstupu v platnost],
ii) určení dobrého environmentálního stavu dotčených vod podle čl.
8 odst.
1, které má být stanoveno do [ 4 let ode dne vstupu v platnost],
ii) určení dobrého environmentálního stavu dotčených vod podle čl.
8 odst.
1, které má být stanoveno do [ 2 let ode dne vstupu v platnost],
iii) stanovení řady environmentálních cílů podle čl.
9 odst.
1 do [ 5 let ode dne vstupu v platnost ],
iii) stanovení řady environmentálních cílů podle čl.
9 odst.
1 do [ 3 let ode dne vstupu v platnost],
iv) stanovení a provedení programu sledování pro průběžné posuzování a průběžnou aktualizaci cílů podle čl.
10 odst.
1 do [ 6 let ode dne vstupu v platnost], pokud příslušné právní předpisy Společenství nestanoví jinak,
iv) stanovení a provedení programu sledování pro průběžné posuzování a průběžnou aktualizaci cílů podle čl.
10 odst.
1 do [ 3 let ode dne vstupu v platnost], pokud příslušné právní předpisy Společenství nestanoví jinak,
Pozměňovací návrh
35
Čl.
4 písm. b)
b) Programy opatření:
b) Programy opatření:
i) nejpozději do roku 2016 vypracovat program opatření určený k dosažení dobrého environmentálního stavu podle čl.
12 odst.
1, 2 a 3,
i) nejpozději do roku 2012 vypracovat program opatření určený k dosažení dobrého environmentálního stavu podle čl.
12 odst.
1, 2 a 3,
ii) nejpozději do roku 2018 uvést do činnosti program stanovený v bodu i) podle čl.
12 odst.
6.
ii) nejpozději do roku 2014 uvést do činnosti program stanovený v bodu i) podle čl.
12 odst.
6.
Pozměňovací návrh
36
Čl.
4 odst.
1a (nový)
1a.
Pokud se členské státy sdílející vody v určitém mořském regionu či subregionu dohodnou na implementaci kroků popsaných v odstavci 1, písmenech a) a b) rychleji, než je uvedeno, informují o revidovaném harmonogramu Komisi a budou postupovat odpovídajícím způsobem.
Tyto členské státy získají od EU odpovídající podporu pro své větší snahy o zlepšení životního prostředí tím, že tato oblast bude stanovena pilotní oblastí.
Ustanovení bodů a a b nebrání žádnému členskému státu v uchování ani zavedení přísnějších ochranných opatření.
Pozměňovací návrh
37
Čl.
4 odst.
1b (nový)
1b.
Členské státy zřídí odpovídající mechanismy, aby zajistily, že se kroky uvedené v odst.
1 s ohledem na články 7, 8, 9, 10 a 12 budou rozvíjet a uskutečňovat v souladu s článkem 5 takovým způsobem, který povede k jednotné, společné mořské strategii v každém regionu a ke společné zprávě o jednotlivých částech uvedených v těchto článcích.
V každém mořském regionu členský stát nebo příslušný úřední orgán předá ve lhůtě tří měsíců vypracovanou zprávu Komisi a dotčeným členským státům.
Pozměňovací návrh
38
Čl.
4 odst.
1c (nový)
1c.
Mořský region Baltského moře by mohl být pilotní oblastí pro implementaci mořské strategie.
Nadcházející Akční plán pro Baltské moře z Helsinské konvence (HELCOM) by mohl být užitečným zdrojem při využití Baltského moře jako pilotní oblasti implementace mořské strategie.
Společný program opatření pro mořský region Baltského moře v souladu s čl.
12 odst.
1 bod i a ii vypracují členské státy v regionu nejpozději do roku 2010 s cílem dosáhnout dobrého environmentálního stavu v mořském regionu Baltského moře.
Odůvodnění
Je dobře známo, že environmentální stav Baltského moře je velmi akutní.
Osm z devíti států při Baltském moři je členy Evropské unie.
Mořský region Baltského moře by tudíž mohl být vhodný jako pilotní oblast pro implementaci mořské strategie.
Pozměňovací návrh
39
Článek 4a (nový)
Článek 4a
Chráněné mořské oblasti
1.
Povinností členských států je stanovit ve svých strategiích opatření na ochranu prostorů v každém regionu a subregionu označených jako „chráněné mořské oblasti“.
Jako součást strategie pro regiony a subregiony přijmou členské státy rovněž podle potřeby opatření ke zřízení uzavřených mořských přírodních rezervací s cílem chránit a uchovat nejzranitelnější mořské ekosystémy a biologickou rozmanitost.
2.
Členský stát, který vytváří program opatření, zahrne do opatření ve svém programu využití opatření na ochranu prostoru, včetně, avšak nikoliv výhradně, využití zvláštních chráněných oblastí podle Směrnice 92/43/EHS, využití oblastí zvláštní ochrany podle směrnice Rady 79/409/ES/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků 1 a chráněných mořských oblastí podle dohody v rozhodnutí VII/5 z Konference stran Úmluvy o biologické rozmanitosti, stejně jako oblastí odvozených z jakékoliv jiné mezinárodní či regionální dohody, na níž se Společenství podílí.
3.
Členské státy zajistí, aby tyto oblasti nejpozději do roku 2012 přispívaly ke koherentní a reprezentativní síti chráněných mořských oblastí, jež zahrnuje oblasti o dostatečné rozloze, které jsou plně chráněny před jakýmkoliv extraktivním použitím, k ochraně, mimo jiné, vytíracích, chovných a potravních teritorií a zachování integrity, struktury a funkčnosti ekosystémů, jež jsou udržovány či obnovovány.
4.
Členské státy vyhotoví soupis(y) těchto chráněných mořských oblastí, které mají být definitivně určeny nejméně 3 roky po vstupu této směrnice v platnost.
5.
Veřejnost musí mít přístup k informacím uvedeným v tomto soupisu (v těchto soupisech).
6.
Soupis nebo soupisy chráněných mořských oblastí v každém mořském regionu nebo subregionu se musí přezkoumávat a aktualizovat.
_______________
2 Úř.
Věst.
L 103, 25.4.1979, s.1.
Pozměňovací návrh
40
Článek 5 název
Koordinace a spolupráce
Koordinace s třetími zeměmi
Odůvodnění
Činnosti zemí bez přístupu k moři a zemí, které provozují plavidla ve vodách členského státu, mohou mít významný dopad na environmentální stav těchto vod v důsledku znečištění pocházejícího z pevniny a lodí.
Směrnice stanoví, že členské státy mají ke vzájemné koordinaci využívat stávající institucionální struktury „kde je to praktické a vhodné“.
Pozměňovací návrh
41
Čl.
5 odst.
1
1.
Pro účely této směrnice budou členské státy s mořskými vodami ve stejném mořském regionu nebo subregionu koordinovat své činnosti.
1.
Pro účely této směrnice budou členské státy s mořskými vodami ve stejném mořském regionu nebo subregionu spolupracovat a koordinovat své činnosti.
Tam, kde je to proveditelné a vhodné, budou členské státy využívat stávající institucionální struktury zřízené v uvedeném mořském regionu nebo subregionu.
Tam, kde je to proveditelné a vhodné, budou členské státy využívat stávající institucionální struktury zřízené v dotčeném mořském regionu nebo subregionu a pokud je to možné i programy a činnosti, jež jsou zde zavedeny, přičemž budou klást důraz na jejich úpravu především z toho důvodu, aby byly ve shodě s článkem 18.
Pozměňovací návrh
42
Čl.
5 odst.
2 pododstavec 1
2.
Pro účely této směrnice vyvíjejí členské státy v každém mořském regionu nebo subregionu veškeré úsilí ke koordinaci svých činností se třetími zeměmi, které mají svrchovanost nebo jurisdikci nad vodami ve stejném regionu nebo subregionu.
2 .
Pro účely stanovení a implementace mořské strategie vyvinou členské státy veškeré úsilí ke koordinaci svých činností se :
a) třetími zeměmi, které mají svrchovanost nebo jurisdikci nad mořskými zónami v příslušném mořském regionu;
b) třetími zeměmi, pod jejichž vlajkou jsou provozována plavidla v příslušném mořském regionu; a
c) třetími zeměmi bez přístupu k moři, které však mají na svém území bodové či rozptýlené zdroje znečištění, které se přenáší do příslušného mořského regionu prostřednictvím řek či atmosféry.
Odůvodnění
Činnosti zemí bez přístupu k moři a zemí, které provozují plavidla ve vodách členského státu, mohou mít významný dopad na environmentální stav těchto vod v důsledku znečištění pocházejícího z pevniny a lodí.
Směrnice stanoví, že členské státy mají ke vzájemné koordinaci využívat stávající institucionální struktury „kde je to praktické a vhodné“.
Pozměňovací návrh
43
Čl.
5 odst.
2 pododstavec 2a (nový)
V kontextu mezinárodních a regionálních dohod, které uzavřela EU s organizacemi a třetími zeměmi, které mají svrchovanost nebo jurisdikci, bude Komise a členské státy:
- nad vodami hraničícími s evropskými mořskými vodami,
- nad loděmi provozovanými v evropských mořských vodách a
- nad pevninou, která by mohla působit znečištění evropských mořských vod,
podporovat přijetí opatření a programů pro mořské strategie v souladu s ustanoveními kapitol II a III.
Odůvodnění
Podpora mezinárodní spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními nebo regionálními organizacemi se považuje za nezbytnou v souvislosti s jejich přijetím mořských strategií týkajících se regionů či subregionů s evropskými mořskými vodami.
Pozměňovací návrh
44
Čl.
5 odst.
2a (nový)
2a.
Do roku 2007 vypracuje Komise právní rámec se zaměřením na environmentální ukazatele za účelem zajištění toho, aby byly provedeny konzultace se všemi důležitými účastníky před započetím velkých infrastrukturních projektů v mořském prostředí.
Odůvodnění
Příklad potřeby lepšího posouzení dopadu a koordinace je plánované potrubí plynovodu, které má procházet Baltským mořem z Viborgu v ruské části Finského zálivu do Greifswaldu v Německu.
V environmentální legislativě EU je málo pravidel, která objasňují, co je třeba provést před započetím takového infrastrukturního projektu z hlediska ochrany životního prostředí.
Jaké jsou minimální požadavky, z hlediska životního prostředí EU, zúčastněného subjektu, který například hodlá položit plynovod napříč již tak velmi znečištěným mořem, kde by mohla škoda způsobená během stavby a v případě nehody mít nenapravitelné environmentální důsledky.
Dále, toxické usazeniny na dně budou narušeny a jsou zde smrtící pozůstatky, které leží na mořském dně od světových válek včetně tisíců zčásti zrezivělých min a chemických zbraní.
Pozměňovací návrh
45
Čl.
5 odst.
2b (nový)
2b.
Podpora z EU, např. v rámci zemědělské politiky, může být přidělena pouze zúčastněným subjektům, které mohou prokázat, že jejich činnosti vykazují rovnováhu ve vztahu k živinám, tj. že v nich nedochází k unikání živin k vodním příjemcům ve velkém měřítku.
Odůvodnění
Několik mořských zdrojů v EU velmi trpí eutrofizací.
Aby bylo dosaženo důsledné politiky a legislativy EU, je nutno zajistit, aby podpora SZP a další podpora neničila přímo či nepřímo další životně důležitý zdroj EU prostřednictvím dotací EU.
Pozměňovací návrh
46
Článek 6 název
Příslušné orgány
Příslušné národní orgány
Pozměňovací návrh
47
Čl.
7 odst.
1 úvodní část
1.
Členské státy provedou první posouzení svých evropských mořských vod, které zahrnuje:
1.
Pro každý mořský region provedou členské státy první posouzení svých evropských mořských vod, které zahrnuje:
Pozměňovací návrh
48
Čl.
7 odst.
1 písm. a)
a) analýzu základních vlastností a současného environmentálního stavu uvedených vod, která vychází z neúplného seznamu prvků uvedeného v tabulce 1 přílohy II a zahrnuje typy stanovišť, biologické složky, fyzikálně-chemické vlastnosti a hydromorfologii;
a) analýzu základních vlastností, funkcí a současného environmentálního stavu
uvedených vod, která vychází z neúplného seznamu prvků uvedeného v tabulce
1 přílohy II a zahrnuje typy stanovišť, biologické složky, fyzikálně-chemické
vlastnosti a hydromorfologii;
Odůvodnění
Spolu s vlastnostmi mořských vod je důležité analyzovat rovněž to, jak tyto vody v praxi fungují.
Pozměňovací návrh
49
Čl.
7 odst.
1 písm. b)
b) analýzu hlavních tlaků a dopadů, včetně lidské činnosti, na vlastnosti a environmentální stav uvedených vod, která vychází z neúplného seznamu prvků uvedeného v tabulce 2 přílohy II a zahrnuje kvalitativní a kvantitativní směs různých tlaků, jakož i rozeznatelné trendy ;
b) analýzu hlavních dopadů a tlaků, především lidské činnosti, na environmentální stav těchto vod, která:
i) vychází z neúplného seznamu prvků uvedených v tabulce 2 přílohy [II] ;
ii) zahrnuje kumulativní a synergické účinky, jakož i rozeznatelné trendy, a
iii) bere v úvahu průkazná hodnocení, jež byla vypracována podle stávajících evropských právních předpisů.
Pozměňovací návrh
50
Čl.
7 odst.
2
2.
Analýzy uvedené v odstavci 1 zohlední prvky týkající se pobřežních, brakických a teritoriálních vod, na které se vztahují příslušná ustanovení směrnice 2000/60/ES tak, aby bylo vypracováno komplexní posouzení stavu mořského prostředí.
2.
Analýzy uvedené v odstavci 1 zohlední prvky týkající se pobřežních, brakických
a teritoriálních vod, na které se vztahují příslušná ustanovení směrnice 2000/60/ES i relevantní ustanovení směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod 1 , směrnice 2006/7/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. února 2006 o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS 2 a navrhované směrnice o environmentálních standardech kvality a kontrole emisí na poli vodní politiky tak, aby bylo vypracováno komplexní posouzení stavu mořského prostředí.
______________
1 Úř. věst.
L 135, 30.5.1991, s. 40.
2 Úř. věst.
J L 64, 4.3.2006, s. 37.
3 KOM(2006)0397 .
Odůvodnění
Posouzení prvků popsaných v příloze II pro určení dobrého environmentálního stavu a analýzy uvedené v odstavci 1 by mělo být založeno na stávající a nadcházející legislativě a současně ji doplňovat, aby se zamezilo zdvojení práce.
Pozměňovací návrh
51
Čl.
7 odst.
2a (nový)
2a.
Pro každý mořský region vyvinou členské státy při přípravě hodnocení, jehož se týká odstavec 1, veškeré úsilí k tomu, aby koordinací podle čl.
4 odst.
1 a dosáhly toho, že:
a) jejich metody hodnocení budou mezi členskými státy stejného mořského regionu soudržné;
b) budou zohledněny přeshraniční dopady a přeshraniční charakteristiky;
c) budou zohledněny názory členských států stejného mořského regionu.
Pozměňovací návrh
52
Čl.
7 odst.
2b (nový)
2b.
Údaje a informace vyplývající z prvního posouzení mají být dostupné Evropské agentuře pro životní prostředí a příslušným regionálním mořským a také rybářským organizacím a úmluvám do tří měsíců po dokončení tohoto posouzení, pro využití v celoevropských mořských hodnoceních, zejména pro přezkum stavu mořského prostředí ve Společenství v souladu s čl.
19 odst.
2 písm. b).
Pozměňovací návrh
53
Čl.
8 odst.
1
1.
S ohledem na první posouzení provedené podle článku 7 odstavce 1 určí členské státy pro evropské mořské vody každého dotčeného mořského regionu soubor vlastností odpovídajících dobrému environmentálnímu stavu na základě obecně použitelných kvalitativních popisných charakteristik, kritérií a norem uvedených v odstavci 3.
1.
S ohledem na první posouzení provedené podle článku 7 odstavce 1 určí členské státy pro evropské mořské vody každého dotčeného mořského regionu charakteristické znaky odpovídající dobrému environmentálnímu stavu na základě obecně použitelných kvalitativních popisných charakteristik, kritérií a norem uvedených v přílohách -I a II.
Zohlední přitom prvky uvedené v příloze II a zejména typy stanovišť, biologické složky, fyzikálně-chemické vlastnosti a hydromorfologii.
Zohlední přitom zejména prvky uvedené v přílohách -I a II o všech typech stanovišť, biologické složky, fyzikálně-chemické vlastnosti a hydromorfologii.
Pozměňovací návrh
54
Čl.
8 odst.
3
3.
Komise po konzultaci všech zúčastněných stran nejpozději do [2 let ode dne vstupu v platnost] stanoví v souladu s postupem podle čl.
[22 odst.
2] a na základě přílohy II obecně použitelné kvalitativní popisné charakteristiky, podrobná kritéria a normy pro rozeznávání dobrého environmentálního stavu.
vypouští se
Pozměňovací návrh
55
Čl.
9 odst.
1
1.
Na základě prvního posouzení provedeného podle čl.
7 odst.
1 členské státy pro každý dotčený mořský region stanoví pro všechny své evropské mořské vody komplexní soubor environmentálních cílů a souvisejících ukazatelů, s ohledem na neúplný seznam vlastností uvedený v příloze III.
1.
Na základě prvního posouzení provedeného podle čl.
7 odst.
1 členské státy pro každý dotčený mořský region společně stanoví pro všechny své evropské mořské vody jeden komplexní soubor environmentálních cílů a souvisejících ukazatelů , tak aby dosáhly dobrého environmentálního stavu nejpozději do roku [2017], s ohledem na neúplný seznam vlastností uvedený v příloze III..
Při plánování těchto cílů a ukazatelů členské státy zohlední další využití stávajících environmentálních cílů stanovených pro stejné vody na vnitrostátní úrovni, na úrovni Společenství nebo na mezinárodní úrovni.
Při plánování těchto cílů a ukazatelů členské státy zohlední další využití stávajících environmentálních cílů stanovených pro stejné vody na vnitrostátní úrovni, na úrovni Společenství nebo na mezinárodní úrovni, a zajistí, aby byly rovněž zohledněny relevantní přeshraniční dopady a přeshraniční rysy.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh je v souladu s koncepcí stanovení jedné mořské strategie pro každý mořský region či subregion, kterou představila zpravodajka.
Snaží se zajistit, aby byl pro každý mořský region či subregion schválen jeden soubor cílů a ukazatelů, a tudíž aby byla podporována důslednost a spravedlivé hrací pole, a zajištěno sledování a posouzení environmentálního stavu v celém regionu.
V případě mořských prostředí je třeba brát v úvahu přeshraniční dopady a rysy ještě více než v případě pevninských prostředí.
Pozměňovací návrh
56
Čl.
10 odst.
1 pododstavec 2
Tyto programy budou odpovídat mořským regionům nebo subregionům a budou vycházet z ustanovení pro posuzování a sledování stanovených příslušnými právními předpisy Společenství nebo v rámci mezinárodních dohod.
Tyto programy budou odpovídat mořským regionům nebo subregionům a budou
vycházet z ustanovení pro posuzování a sledování stanovených příslušnými právními
předpisy Společenství, zejména směrnicemi 79/409/EHS a 92/43/EHS, nebo v rámci mezinárodních dohod nebo z iniciativ Společenství týkajících se infrastruktury prostorových informací a GMES (Globálního monitorování pro životní prostředí a bezpečnost), především v mořských službách, do takové míry, do jaké se tyto požadavky vztahují k evropským mořským vodám členských států ve výše uvedeném mořském regionu.
Odůvodnění
Pro zajištění shody se směrnicemi o ptactvu a přirozených stanovištích.
Pozměňovací návrh
57
Čl.
10 odst.
2
2.
Členské státy uvědomí Komisi o programech sledování nejpozději tři měsíce po jejich stanovení .
2.
U každého mořského regionu nebo subregionu vytvoří členské státy program sledování v souladu s odstavcem 1 výše a v zájmu koordinace musejí vyvinout nezbytnou činnost, aby zajistily, že:
a) metody sledování budou u všech členských států shodné a založené na jasně definovaných společných cílích;
b) byly zohledněny příslušné přeshraniční dopady a přeshraniční rysy.
Odůvodnění
Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je zlepšit koordinaci a shodu kontrol prováděných v rámci těchto programů.
Jeho cílem je zajistit, aby byly zohledněny charakteristické přeshraniční účinky a faktory v průběhu fáze sledování.
Pozměňovací návrh
58
Čl.
10 odst.
3a (nový)
3a.
Údaje a informace vyplývající z těchto vyhodnocovacích programů mají být dostupné Evropské agentuře pro životní prostředí a také příslušným regionálním mořským a rybářským organizacím a konvencím do tří měsíců po dokončení těchto programů, pro využití v celoevropských mořských hodnoceních, zejména pro přezkum stavu mořského prostředí ve Společenství v souladu s čl.
19 odst.
2 písm. b).
Pozměňovací návrh
59
Článek 10a (nový)
Článek 10a
Znečištění moře
Členské státy přijmou opatření a programy pro vysledovatelnost a odhalitelnost mořského znečištění.
Pozměňovací návrh
60
Čl.
12 odst.
1 pododstavec 2
Tato opatření se navrhují na základě prvního posouzení provedeného podle čl.
7 odst.
1, s odkazem na environmentální cíle stanovené podle čl.
9 odst.
1 a s ohledem na typy opatření uvedené v příloze V.
Tato opatření se navrhují na základě prvního posouzení provedeného podle čl.
7 odst.
1, s odkazem na environmentální cíle stanovené podle čl.
9 odst.
1, s ohledem na typy opatření uvedené v příloze V , relevantní přeshraniční dopady a rysy, a na základě následujících environmentálních zásad:
i) zásady předběžné opatrnosti a zásad, že je třeba provést preventivní zásah, že environmentální škoda by měla být prioritně napravena u zdroje a že znečišťovatel musí platit;
ii) přístup založený na ekosystému.
Odůvodnění
Výslovný odkaz na environmentální zásady ochranné politiky EU by měly posílit jejich použití a zajistit shodu se širším směřováním environmentální politiky EU.
Pozměňovací návrh
61
Čl.
12 odst.
1 pododstavec 2a (nový)
Členské státy rozhodnou o opatřeních, která je třeba přijmout, podle článku 10a ve vztahu k vysledovatelnosti a odhalitelnosti mořského znečištění.
Odůvodnění
Považuje se za nezbytné zajistit přijetí opatření ve vztahu k vysledovatelnosti a odhalitelnosti mořského znečištění tak, aby bylo možné odhalit zdroj znečištění bez prodlení a účinně se s ním vypořádat.
Pozměňovací návrh
62
Čl.
12 odst.
1a (nový)
1a.
Programy opatření členských států musí zahrnovat opatření k ochraně prostoru.
Tato opatření musí zahrnovat, avšak nesmí být omezena na využití speciálních oblastí ochrany podle směrnice 92/43/EHS, speciálních oblastí ochrany podle směrnice 79/409/EHS a oblastí mořské ochrany podle dohody v rozhodnutí VII/5 z Konference stran Úmluvy o biologické rozmanitosti i opatření vycházejících z jakýchkoliv jiných mezinárodních nebo regionálních dohod, kterých se Společenství účastní.
Členské státy zajistí, aby tyto oblasti přispívaly k důsledné a reprezentativní síti chráněných mořských oblastí nejpozději do roku 2012.
Síť bude zahrnovat oblasti dostatečné velikosti které budou plně chráněny před jakýmkoliv extraktivním využitím, za účelem ochrany mimo jiné vytíracích, chovných a potravních teritorií, a zajištění integrity, struktury a fungování ekosystémů, které jsou uchovávány či znovu zakládány.
Pozměňovací návrh
63
Čl.
12 odst.
2
2.
Členské státy začlení plánovaná opatření podle odstavce 1 do programu opatření, přičemž zohlední opatření požadovaná v rámci příslušných právních předpisů Společenství nebo mezinárodních dohod.
2.
Členské státy začlení plánovaná opatření podle odstavce 1 do programu opatření, přičemž zohlední opatření požadovaná v rámci příslušných právních předpisů Společenství nebo mezinárodních dohod.
Členské státy obzvláště zohlední výhody vyplývající z implementace směrnice 91/271/EHS, směrnice 2006/7/ES a navrhované směrnice o kvalitě životního prostředí a kontrole emisí na poli vodní politiky a změně směrnice 2000/60/ES.
Odůvodnění
Splnění standardů rámcové směrnice o vodě a její dceřiné směrnice o standardech kvality životního prostředí a kontrole znečištění, revidované směrnice o vodách ke koupání, a směrnice o městské odpadní vodě, bude mít obzvláště pozitivní dopad na mořské prostředí, a napomůže splnění environmentálních cílů MSD.
Zlepšená koordinace a důsledná aplikace opatření sníží potenciál pro zdvojení či opomenutí v rozsahu opatření, zajistí důsledné uplatňování v zeměpisné oblasti zasažené opatřením a napomůže důslednému dodržování časových rozsahů implementace.
Pozměňovací návrh
64
Čl.
12 odst.
2a (nový)
2a.
Programy opatření musí zahrnovat zejména:
a) opatření týkající se vod výsostných, přechodných a pobřežních podle směrnice 2000/60/ES; a
b) opatření na ochranu chráněných mořských oblastí podle článku 4a.
Pozměňovací návrh
65
Čl.
12 odst.
6a (nový)
6a.
Po konzultaci se všemi zainteresovanými stranami přijme Komise nejpozději do [tří let od vstoupení v platnost této směrnice], v souladu s postupem uvedeným v čl.
[22 odst.
2], podrobná kritéria a standardy pro použití zásad dobré správy oceánu.
Odůvodnění
Je důležité, aby byla přijata jasná kritéria a standardy, které stanoví, co přesně zahrnují zásady dobré správy oceánu, aby členské státy věděly, co se od nich požaduje pro splnění při vytváření strategií na základě těchto zásad.
Pozměňovací návrh
66
Článek 13
Zvláštní oblasti
Výjimky
1.
Pokud členský stát v rámci svých evropských mořských vod určí oblast, v níž z jakéhokoliv z následujících důvodů nelze dosáhnout environmentální cíle prostřednictvím opatření členským státem přijatých, jednoznačně určí tuto oblast ve svém programu opatření a poskytne Komisi všechny údaje potřebné ke zdůvodnění svého stanoviska:
1.
Pokud členský stát, jenž vypracoval program opatření podle článku 12 odstavce 1, určí případ, kdy z jakéhokoliv z následujících důvodů nelze dosáhnout environmentální cíle a dobrý environmentální status prostřednictvím opatření členským státem přijatých, jednoznačně určí tento případ ve svém programu opatření a poskytne Komisi důkazy potřebné ke zdůvodnění svého stanoviska:
a) environmentální cíl není pro tento členský stát vzhledem ke kvalitě podstatný, s ohledem na ni se jej tento cíl netýká;
b) podle práva Společenství pravomoc přijímat projednávané(á) opatření nenáleží výhradně tomuto členskému státu;
c) podle mezinárodního práva pravomoc přijímat projednávané(á) opatření nenáleží výhradně tomuto členskému státu;
a) činnost nebo nečinnost jiného členského státu nebo třetí země
ca) činnost nebo nečinnost jiného členského státu, třetí země, Evropského společenství nebo jiné mezinárodní organizace.
b ) přirozené příčiny nebo vyšší moc
cb) z některých přirozených příčin nebo vyšší moci ;
cc) klimatická změna;
c) změny nebo úpravy fyzikálních vlastností mořských vod způsobené činnostmi z nadřazených důvodů veřejného zájmu, které převážily nad nepříznivým dopadem na životní prostředí.
cd) změny nebo úpravy fyzikálních vlastností mořských vod způsobené činnostmi z nadřazených prioritních důvodů veřejného zájmu.
Dotčený členský stát však přijme vhodná opatření ad hoc, která zabrání každému dalšímu zhoršení stavu mořských vod a zmírní nepříznivý dopad v dotčeném mořském regionu.
2.
Každý členský stát dovolávající se důvodu uvedeného v odstavci 1 písm. b), c), ca), cb) nebo cc) zahrne do svého programu opatření vhodná opatření ad hoc, která jsou v souladu s právními předpisy Společenství a s mezinárodním právem, aby se na minimum snížily okolnosti bránící dosažení dobrého environmentálního stavu v evropských mořských vodách uvnitř dotčeného mořského regionu.
2.
V situaci uvedené v odstavci 1 písm.c) členské státy zajistí, aby změny nebo úpravy trvale nevylučovaly ani neohrožovaly dosažení dobrého environmentálního stavu v dotčeném mořském regionu.
3.
Každý členský stát dovolávající se důvodu uvedeného v odstavci 1 písm. cd) zajistí, aby změny nebo úpravy trvale nevylučovaly ani neohrožovaly dosažení dobrého environmentálního stavu v dotčeném mořském regionu.
3.
Opatření ad hoc podle odstavce 1 druhého pododstavce jsou nedílnou součástí programů opatření.
3a.
Pokud se členský stát dovolává důvodu uvedeného v odstavci 1 písm. b) a Komise schválí platnost tohoto důvodu, přijme Komise v rámci svých pravomocí neprodleně veškerá potřebná opatření k tomu, aby bylo dosaženo zmíněného environmentálního cíle.
Pozměňovací návrh
67
Čl.
18 odst.
1a (nový)
1a.
Podle odstavce 1 zapojí členské státy podle možností zainteresované strany prostřednictvím stávajících řídících orgánů či struktur, včetně regionálních mořských úmluv, vědeckých poradních orgánů a regionálních poradních sborů (RAC).
Odůvodnění
Pokud lze pro zajištění konzultací využít existující struktury, mělo by k tomu dojít.
Dialog s rybářským průmyslem by obzvláště měl být koordinován prostřednictvím regionálních poradních sborů pro rybolov a konzultace vědecké komunity je třeba provádět prostřednictvím např. ICES a regionálních úmluv.
Pozměňovací návrh
68
Čl.
18 odst.
1b (nový)
1b.
Členské státy vytvoří strukturu pro konzultace a pravidelnou výměnu informací zahrnující příslušné místní úřady, experty, neziskové organizace a veškeré dotčené uživatele v mořském regionu či subregionu.
Tato struktura musí mít přímé napojení na regionální poradní rybářskou radu, kterou prosazuje EU.
Odůvodnění
Účelem tohoto je zajistit větší transparentnost informací.
Pozměňovací návrh
69
Čl.
19 odst.
1 pododstavec 1
1.
Komise zveřejní první hodnotící zprávu o provádění této směrnice do dvou let od obdržení všech programů opatření, v každém případě však nejpozději do roku 2021 .
1.
Komise zveřejní první hodnotící zprávu o provádění této směrnice do dvou let od obdržení všech programů opatření, v každém případě však nejpozději do roku 2017 .
Pozměňovací návrh
70
Čl.
19 odst.
1a (nový)
1a.
Komise zveřejní do [4 let po datu vstupu v platnost] zprávu popisující jakýkoliv střet nebo komplementaritu mezi zlepšením této směrnice a povinnostmi a závazky uvedenými v článku 2a.
Tato zpráva bude předložena Evropskému parlamentu a Radě .
Odůvodnění
Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je zajistit, že jakýkoliv střet mezi zlepšením stávající politiky Společenství, jako je společná politika rybolovu a ochrany přírody, je identifikován a řešen a že na jakékoliv komplementaritě se dále staví.
Pozměňovací návrh
71
Článek 19 odst 2a (nový)
2a.
Do [2 let poté, co tato směrnice vstoupí v platnost,] podá Komise zprávu o stavu mořského prostředí arktických vod důležitých pro Společenství a tam, kde to bude vhodné, navrhne Evropskému parlamentu a Radě příslušná opatření k jejich ochraně s cílem ustavení Arktidy jako chráněné oblasti, podobně jako Antarktidy, a jejího označení jako „přírodní rezervace věnované vědě a míru“.
Členské státy, které mají evropské mořské vody, mez něž patří vody v Arktidě, poskytnou nálezy prvotního posouzení ve vztahu k těmto vodám Arktické rady.
Odůvodnění
Arktida je jedinečný ekosystém.
Rizika stávajícího i budoucího využívání regionu by měla být pečlivě zhodnocena s ohledem obzvláště na účinky změny klimatu, která vede ke změně stále větší části regionu z regionu pokrytého ledem na moře.
Pozměňovací návrh
72
Článek 19a (nový)
Článek 19a
Zpráva o pokroku týkající se chráněných oblastí
Do [24 měsíců od vstoupení této směrnice v platnost], podá Komise zprávu o pokroku ve zřizování globální sítě chráněných oblastí a uzavření oblastí/časových období pro ochranu chovných teritorií a období v souladu se závazkem podle rozhodnutí VII/5 Úmluvy o biologické rozmanitosti, a přispění Společenství k dosažení takové sítě.
Na tomto základě navrhne Komise podle potřeby v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě jakákoliv dodatečná opatření Společenství nezbytná pro dosažení cíle ochrany reprezentativní sítě chráněných mořských oblastí do roku 2012.
Odůvodnění
Evropské společenství jakožto signatář Úmluvy o biologické rozmanitosti je povinováno ochranou reprezentativní sítě chráněných mořských oblastí do roku 2012 a časových/teritoriálních uzavření pro ochranu chovných teritorií a období.
Při dalším rozvoji sítě chráněných oblastí Společenství posoudí Komise příspěvek Společenství k reprezentativní globální síti chráněných mořských oblastí a navrhne další opatření podle potřeby.
Pozměňovací návrh
73
Článek 20
Komise přezkoumá tuto směrnici do [ 15 let ode dne vstupu v platnost], a pokud to bude vhodné, navrhne nutné změny.
1.
Komise přezkoumá tuto směrnici nejpozději [ 10 let ode dne vstupu v platnost], a pokud to bude vhodné, navrhne Evropskému parlamentu a Radě změny potřebné pro:
a) snadnější dosažení dobrého environmentálního stavu evropských mořských vod, nebylo-li tohoto stavu k roku 2017 dosaženo;
b) snadnější zachování dobrého environmentálního stavu evropských mořských vod, nebylo-li tohoto stavu k roku 2017 dosaženo.
2.
Komise bere v úvahu zejména první hodnotící zprávu připravenou podle čl.
19 odst.
1.
Pozměňovací návrh 74
Článek 20a (nový)
Článek 20a
Financování ze strany Společenství
1.
Vzhledem k prioritě, která je přikládána vypracování strategie pro mořské prostředí, bude uplatňování této směrnice od roku 2007 podporováno finančními nástroji Společenství.
2.
Programy vypracované členskými státy bude EU spolufinancovat v souladu se současnými finančními nástroji.
Pozměňovací návrh
75
Čl.
21 odst.
1
1.
Přílohy II, III a IV se přizpůsobí vědeckému a technickému pokroku v souladu s postupem podle čl. [ 22 odst.
2 ], přičemž se zohlední období pro přezkum a aktualizaci mořských strategií podle čl.
16 odst.
2.
1.
Přílohy II, III a IV se přizpůsobí vědeckému a technickému pokroku v souladu s postupem podle čl. [ 22 odst.
2a ], přičemž se zohlední období pro přezkum
a aktualizaci mořských strategií podle čl.
16 odst.
2.
Odůvodnění
V důsledku zavedení nových ustanovení o projednávání ve výborech (rozhodnutí Rady č. 2006/512/ES ze dne 17. července 2006) je nezbytné přizpůsobit další legislativu.
V případě Směrnice o mořské strategii posoudí nový regulatorní postup změnu příloh II, III a IV podle vědeckého a technického pokroku, jelikož jsou to opatření všeobecného rozsahu navržená tak, aby pozměnila neesenciální prvky základních nástrojů ve smyslu rozhodnutí 2006/512/ES.
Pozměňovací návrh
76
Čl.
21 odst.
2 úvodní část
2.
Je-li to nezbytné, může Komise v souladu s postupem podle čl. [ 22 odst.
2 ] přijmout:
2.
Je-li to nezbytné, může Komise v souladu s postupem podle čl. [ 22 odst.
2a ] přijmout:
Odůvodnění
V důsledku zavedení nových ustanovení o projednávání ve výborech (rozhodnutí Rady č. 2006/512/ES ze dne 17. července 2006) je nezbytné přizpůsobit další legislativu.
V případě Směrnice o mořské strategii posoudí nový regulatorní postup změnu standardů pro uplatnění příloh II, III a IV a přijetí technických formátů pro účely přenosu a zpracování dat, včetně statistických a kartografických dat. Jsou to opatření všeobecného rozsahu navržená tak, aby pozměnila neesenciální prvky základních nástrojů ve smyslu rozhodnutí 2006/512/ES.
Pozměňovací návrh
77
Čl.
22 odst.
2a (nový)
2a.
Kde se odkazuje na tento odstavec, použije se článek 5a a 7 rozhodnutí 1999/468/ES pozměněného rozhodnutím 2006/512/ES.
Odůvodnění
V důsledku zavedení nových ustanovení o projednávání ve výborech (rozhodnutí Rady č. 2006/512/ES ze dne 17. července 2006) je nezbytné přizpůsobit další legislativu.
Tento pozměňovací návrh zavádí nový regulatorní postup s přezkoumáním do směrnice o mořské strategii.
Pozměňovací návrh
78
Článek 22a (nový)
Článek 22a
Vody za evropskými mořskými vodami
Evropský parlament a Rada, nebo v případě potřeby Rada, přijmou opatření Společenství ke zlepšení environmentálního stavu vod za evropskými mořskými vodami, pokud je takové zlepšení, prostřednictvím kontroly činností vyplývající z pravomocí Společenství nebo členských zemí, možné.
Tato opatření se přijímají na základě návrhů předložených Komisí do [4 let ode dne vstupu této směrnice v platnost] v souladu s postupem uvedeným ve smlouvě.
Pozměňovací návrh
79
Čl.
23 odst.
1 pododstavec 1
1.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do [ tří let ode dne vstupu v platnost].
Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.
1.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do [ dvou let ode dne vstupu v platnost].
Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.
Pozměňovací návrh
80
Příloha I (nová)
PŘÍLOHA –I
Podmínky uvedené v článcích 2b a 8
a) podle informací ohledně vývojových tendencí se biologická rozmanitost mořského regionu zachovává (byly-li vývojové tendence stálé) a obnovuje (byly-li vývojové tendence klesající), což platí i pro ekosystémy, stanoviště a druhy, přičemž zvláštní pozornost se věnuje těm druhům, jež jsou vůči dopadům lidských činností nejzranitelnější, což je dáno některými environmentálními znaky, jako je křehkost, citlivost, pomalý růst, snížená plodnost, dlouhověkost, situace na okraji pásma výskytu, slabý genetický příliv, nedostatek geneticky odlišných společenstev;
b) populace veškerých živých mořských zdrojů byly obnoveny a jsou uchovávány na úrovních, kdy jsou schopny zajistit dlouhodobé bohatství druhu a zachování jeho plné reprodukční kapacity s vykazováním věku populace a distribuce velikosti, která poukazuje na zdravou skupinu;
c) distribuce a bohatství druhu, který není přímo využíván, nesmí být (podstatně) zasažena lidskou činností;
d) byly omezeny negativní dopady rybolovu na mořské prostředí, včetně dopadů na mořské dno, i vedlejší úlovky necílených druhů a mladých ryb;
e) úroveň populací u malých “krmných”rybek na spodní hranici potravinového řetězce je stálá, zejména bereme-li v úvahu jejich význam pro predátory na nich závislé, včetně ryb, které mají obchodní hodnotu, a pro trvalou ochranu ekosystémů a jejich základních zdrojů;
f) koncentrace ekotoxických látek antropického původu (včetně syntetických látek a chemikálií, které narušují funkci hormonů) jsou téměř nulové a zajišťují, že nemohou přímo ani nepřímo poškodit životní prostředí či lidské zdraví;
g) koncentrace ekotoxických látek objevujících se v přírodě jsou blízké úrovním přirozeným v rámci ekosystému;
h) dopad organických znečišťujících látek a hnojiv z říčních či pozemních zdrojů, z akvakultury či z odpadní vody z kanalizace a dalších výpustí je pod úrovní, která by mohla ovlivnit životní prostředí, lidské zdraví či oprávněné využívají moří a pobřeží;
i) eutrofizace způsobená například emisemi živin jako fosfor a dusík byla minimalizována na úroveň, kdy již nezpůsobuje negativní následky, jako jsou ztráty biologické rozmanitosti, degradace ekosystému, rozvoj škodlivých řas a kyslíkovou deprivaci vody u dna;
j) dopady na mořské a pobřežní ekosystémy, včetně stanovišť a druhů, vyplývající z průzkumu a využívání mořského dna, podloží nebo usazených druhů, byly v největší možné míře omezeny a nenarušují strukturální a environmentální celistvost ekosystémů mořského dna a přidružených prostorů;
k) množství odpadů v mořském a pobřežním prostředí bylo sníženo na úroveň, jež neohrožuje mořské druhy a stanoviště, lidské zdraví, bezpečnost a ekonomiku pobřežních společenství;
l) pravidelné vypouštění ropy z plošin a potrubí a využívání škodlivých vrtných kalů bylo ukončeno a náhodné vypouštění těchto látek omezeno na minimum;
m) škodlivé vypouštěné provozní látky a látky vypouštěné z lodí byly eliminovány a riziko nehody, která by mohla vyústit ve vypuštění škodlivých látek, bylo sníženo na minimum;
n) záměrné zavádění exotických druhů do mořského a pobřežního prostředí je zakázáno, náhodná zanášení byla v co největší míře omezena a voda z lodních výpustí byla jako možný zdroj zanesení vyloučena.
Používání nových druhů (včetně exotických a geneticky modifikovaných druhů) v mořské akvakultuře je bez předchozího posouzení z hlediska dopadu zakázáno;
o) dopady na mořské a pobřežní druhy a stanoviště vyplývající z lidské stavební činnosti byly omezeny na minimum a neohrožují strukturální a environmentální celistvost ekosystémů mořského dna a přidružených prostorů, ani odolnost druhů a schopnost mořských a pobřežních stanovišť přizpůsobit své pásmo výskytu klimatické změně;
p) znečištění hlukem z (například) lodní dopravy a podvodního akustického zařízení bylo omezeno na minimum s ohledem na zabránění negativním důsledkům na mořský život, lidské zdraví či oprávněné využívání moře a pobřeží;
q) veškeré ukládání oxidu uhličitého do mořského dna nebo podloží je zakázáno, pokud není uděleno povolení podléhající mezinárodnímu právu, není provedeno posouzení dopadu na životní prostředí v souladu se směrnicí 85/337/EHS a příslušnými mezinárodními úmluvami a není zaveden pravidelný monitoring a kontroly;
r) systematické/úmyslné vypouštění pevných materiálů, tekutin či plynů do vodního sloupce či na mořské dno/podloží se řeší v posouzení dopadu a povoleno před jakýmkoliv vypouštěním;
s) v každém regionu je poměr mořských oblastí chráněných před potenciálně škodlivými lidskými činnostmi a rovněž diverzita jej tvořících ekosystémů v příslušné oblasti je dostatečná pro efektivní příspěvek k regionální a globální síti chráněných mořských oblastí.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
1.
Úvod
Evropské společenství musí zvolit rozhodnou politiku na ochranu mořského prostředí, aby předešlo dalšímu oslabování biologické rozmanitosti a zhoršování mořského prostředí a aby umožnilo obnovit rovnováhu mořského ekosystému.
Musí ji pojmout jako integrovaný plán na ochranu a obnovení evropského mořského prostředí a brát při tom v úvahu veškeré stávající tlaky a určovat jednoznačné, operativní akce a cíle.
Celé dvě třetiny naší planety pokrývají mořské vody.
Mořské prostředí poskytuje životně důležité zdroje a jeho ekosystém zajišťuje nepostradatelné služby, jako například regulaci klimatu, recyklaci živin, asimilaci odpadů a tvorbu kyslíku.
Mořské ekosystémy představují také 80 % života na naší planetě, což znamená, že mořské prostředí je jedním ze základů našeho společenského a hospodářského blahobytu a také našeho zdraví.
Evropu obklopují čtyři moře a dva oceány.
Počínaje Černým mořem (uzavřeným) až po severovýchodní Atlantský oceán (otevřený) zahrnují různé typy ekosystémů a představují několik bio-geografických oblastí.
Evropské pobřeží se prostírá na 100 000 km a mořské území Společenství je rozsáhlejší než jeho suchozemské území.
Nejméně 16 % evropských občanů žije na pobřeží a velký počet jich je závislý na moři jakožto příležitosti k zaměstnání, místě k odpočinku, prostoru ke sportování a zdroji spotřebních výrobků či prostředí k inspiraci.
Zhoršování mořského ekosystému je zřejmé ve všech částech světa, v tomto ohledu nejsou evropská moře výjimkou.
Ohrožení je často přeshraniční a zásadně souvisí s nadměrným odchytem ryb a vandalismem lovných praktik, se zanášením moří odpady a znečišťujícími látkami z pobřeží, se škodlivým hlukem námořních lodí, s námořní přepravní infrastrukturou, s odplyňováním a s podmořskými akustickými zařízeními, ale i s invazivními druhy, s dopady klimatických změn, těžbou štěrku, ropnými vrty a pobřežní stavební činností.
V případě moří uzavřených nebo částečně uzavřených, jako například moře Černé, Baltské a Středozemní, je riziko znečištění obzvlášť významné.
Nadměrný odchyt ryb, vandalské lovné praktiky a globální změna klimatu se považují za nejvážnější hrozby světového mořského prostředí, přičemž obchodní stavy ryb v Evropě dosahují kritické hranice.
Ekonomika rybolovu je závislá na zdraví mořských ekosystémů a na jejich regeneračních schopnostech.
Předpokládá se, že za posledních padesát let došlo ke ztrátě dvou třetin převažujících predátorů, jako je tuňák a mečoun, což jasně svědčí o nutnosti přijmout neodkladná opatření na ochranu biologické rozmanitosti.
Eutrofizace (postupné znečišťování vod organickými živinami), rozvoj pobřeží a nesčetné činnosti, které závisejí na moři, k nimž musíme připočítat křehkost mořských ekosystémů, jsou přímými příčinami oslabení environmentálního kapitálu, jejž v sobě skrývá mořské prostředí.
Environmentální, společenský a ekonomický přínos trvalého využívání mořských zdrojů a činnosti ekosystémů je značný.
Náklady, které vydáváme na obnovování funkcí narušených ekosystémů, jsou mnohem vyšší než náklady na ochranu těchto ekosystémů.
A přesto se všeobecně přiznává, že stávající opatření na kontrolu a omezení tlaků a rizik, jež ohrožují evropská moře, byla odsouzena k nezdaru.
Nekoordinovanost dosud rozvíjených politik vedla
k překrývání národních, regionálních a mezinárodních politik, právních předpisů, programů a akčních plánů, což znemožnilo nastolit rámec integrovaného řízení.
Pokroky, jež přinesla opatření přijatá na národní úrovni, členskými státy individuálně, byly narušeny zpožděním zemí s přístupem ke stejnému mořskému regionu.
Stejně tak mezinárodní spolupráce, zejména v rámci Úmluvy o regionálních mořích (Regional Seas Convention), přinesla vzhledem ke své slabé donucovací pravomoci a nemožnosti kontrolovat nesmluvní strany, tedy prvkům brzdícím účinnost a dosažení dohodnutých cílů, jen nevýrazné výsledky.
Návrh „směrnice O mořské strategii“ je vhodný a očekávaný, neboť má umožnit integraci a posílení stávajícího politického rámce pro ochranu mořského prostředí v Evropě.
Jeho účinnost rozhodne o budoucím zdraví evropských moří, neboť má potřebný potenciál k zajištění nezbytného environmentálního základu pro trvalé využívání mořských zdrojů a funkcí v Evropě i jinde.
Z tohoto důvodu předkládá tato zpráva určitý počet pozměňovacích návrhů s cílem posílit návrh Komise, a to v souvislosti s odvážným, nicméně zásadním úkolem, jejž si stanovila; navrhovaný rámec není ani dostatečně náročný na cíle, jichž se má dosáhnout, ani dostatečně jasný, aby byl skutečně operativní vzhledem ke spolupráci, již je nutné mezi členskými státy a také třetími zeměmi navázat, a dostatečný k splnění svých cílů.
Evropská komise rovněž navrhla, aby „směrnice o mořské strategii„ byla environmentálním pilířem nové evropské mořské politiky, která se nyní projednává a pro niž bude v příštím roce vydána zelená kniha.
A tak jen posílená směrnice bude moci zajistit dostatečný základ k rozvoji trvalé evropské mořské politiky.
2.
Shrnutí návrhu
Rozvoj tématické strategie pro mořské prostředí byl zahájen Šestým akčním programem pro životní prostředí (6.
EAP), jenž byl schválen Radou a Parlamentem na období let 2002–2012 jakožto klíčový nástroj k dosažení cílů zmíněného programu..
Návrh Komise týkající se „směrnice o mořské strategii“ (KOM(2005) 505), schválený v říjnu 2005, je nedílnou součástí evropské mořské tématické strategie.
Návrhu předcházela tři léta konzultací a také sdělení Komise nazvané „Směrem ke strategii na ochranu a zachování mořského životního prostředí“ (KOM(2002) 539).
Směrnice má vyplnit stávající mezeru v evropské environmentální politice, jež se zaměřuje na správu území, a navrhuje rámec pro rozvoj strategií s cílem dosáhnout nastolení dobrého environmentálního stavu v horizontu roku 2021.
Z těchto důvodů směrnice zřizuje řadu správních jednotek v podobě „evropských mořských regionů“ a požaduje od členských států rozvoj mořských strategií, jež spočívají v prvním posouzení mořského prostředí těchto států, ve stanovení environmentálních cílů, v zavedení současného programu sledování pro průběžné posuzování, a také v pravidelném přehodnocování cílů a stanovení programu opatření, jenž umožní dosažení dobrého environmentálního stavu.
Členské státy mají rovněž určit, v čem spočívá dobrý environmentální stav vod pod jejich jurisdikcí.
Směrnice rovněž stanoví řadu výjimek, u nichž nelze dosáhnout dobrého environmentálního stavu prostřednictvím akcí, jež se v rámci směrnice podnikají.
Pokud lze příslušnou činnost provést, vyzývá členské státy, aby aktivně spolupracovaly mezi sebou i s dotčenými třetími zeměmi, aby dosáhly dobrého environmentálního stavu.
3.
Shrnutí připomínek zpravodaje
Cílem zpravodaje bylo zkrátit lhůty zahájení, zajistit, aby dobrý environmentální stav byl prosazován nesmlouvavě a velkoryse, aby akční strategie byly v každém mořském regionu a subregionu skutečně zahájeny, aby spolupráce mezi členskými státy a s dotčenými třetími zeměmi byla opravdová a v souladu se stávajícími mezinárodními úmluvami a dohodami.
4.
Podrobné vysvětlení předložených pozměňovacích návrhů
Článek 1 návrhu směrnice stanoví rámec pro rozvoj mořských strategií „s cílem zajistit dobrý environmentální stav mořského prostředí“.
Což neznamená, že směrnice zavazuje členské státy k tomu, aby vytvářely dobrý environmentální stav.
Vzhledem k prudkému zhoršení mořského prostředí předložil zpravodaj pozměňovací návrhy k posílení tohoto cíle, přičemž počítal s povinností členských států vytvářet dobrý environmentální stav a také s některými výjimkami.
Tyto výjimky jsou nezbytné pro případy, že environmentální status mořských vod nespadá výhradně do pravomocí nebo pod kontrolu dotčených členských států.
Je tomu tak například tehdy, jestliže členské státy sdílejí pravomoci s Evropským společenstvím nebo s nějakým mezinárodním orgánem, nebo pokud je zhoršení mořského prostředí způsobeno vlivy, jež se částečně, nebo zcela (viz klimatická změna) vymykají kontrole členských států.
Zpravodaj zdůrazňuje svůj záměr vymezit pojem „dobrý environmentální stav“, aby bylo možné jasně formulovat druh opatření, jež jsou k jeho dosažení nezbytná.
Pozměňovací návrhy částečně odpovídají závěrům konzultací vedených u podílnických stran a týkajících se zejména dohodnutých cílů, jak se vyvarovat a předcházet zhoršování a umožnit obnovení a oživení funkcí mořských ekosystémů, zabránit znečištění a udržet mořské služby, obchod a veškerou činnost na trvale udržitelné úrovni, takové, která by neohrozila jejich využívání budoucími generacemi, ani schopnost mořských ekosystémů reagovat na změny dané přírodou i lidmi.
Dále pozměňovací návrhy prokazují vůli neodkládat definici dobrého environmentálního stavu, neboť zahrnují seznam podmínek, jež umožňují tuto definici stanovit.
Vzhledem k tomu, že většina dopadů nebo všechny dopady na mořské prostředí jsou svou povahou přeshraniční, dobrý environmentální stav evropských mořských regionů lze nastolit pouze tehdy, pokud členské státy budou spolupracovat a koordinovat své činnosti mezi sebou a také s dotčenými třetími zeměmi.
Ustanovení týkající se tohoto plánu byla posílena a vypracována, jakmile se prokázala jejich nezbytnost, stejně jako požadavek, aby členské státy zřídily odpovídající mechanismy k snadnějšímu dokončení koordinované, jednotné mořské strategie a společné zprávy v každém regionu.
Vzhledem k brzkému přistoupení Rumunska a Bulharska k Evropské unii bylo Černé moře zahrnuto do úvahy jakožto jedna z oblastí, na niž se má vztahovat navrhovaná směrnice.
Kromě toho chtěl zpravodaj uvést odkaz na arktickou oblast a ostatní mezinárodní vody a vnější mořské vody, který si zasluhuje podrobnější projednání a upřesnění v parlamentní debatě vzhledem k možnému zlepšení problému a opatření, která chrání zmíněné vody.
Mnohé z těchto vod zůstaly nedotčené a představují obzvlášť křehký ekosystém.
A stávající nebo nově se objevující hrozby, jako extrémně kořistnický způsob odchytu ryb, toxické kontaminace způsobené (dlouhotrvající) přepravou ekotoxických látek, klimatická změna, jež má za následek vzestup teplot na hladině moří a tání ledovců, jakož i zvýšená těžba surovin včetně ropy a zemního plynu, by mohly mít závažný environmentální dopad na tyto ekosystémy.
Tyto vody, mezi nimiž Arktický oceán nepředstavuje nejmenší část, jsou důvodem k obavám pro celý evropský ekonomický prostor.
Lze dodat, že zřízení chráněných mořských oblastí (Marine Protected Areas (MPA)) je významným nástrojem k ochraně mořských ekosystémů, k zachování biologické rozmanitosti a k posílení odolnosti mořských ekosystémů, a to dlouhodobě.
Směrnice musí uznat, připravit a zajistit celkové zlepšení evropských právních předpisů a mezinárodních dohod.
Pozměňovací návrhy zpřesňují soudržnost při uplatňování těchto dohod a této směrnice.
A konečně lhůty předpokládané Komisí jsou z hlediska naléhavosti věci, která je ve hře, příliš dlouhé.
Komise počítala s dosažením dobrého environmentálního stavu v roce 2021, ale zpravodaj navrhuje zkrátit lhůtu na rok 2017 a vyslovuje se pro zkrácení jednotlivých fází nutných k dosažení stanoveného cíle: první posouzení a definice pojmu „dobrý environmentální stav“ by mohly vyžadovat 2 roky místo 4 let, stanovení environmentálních cílů a zahájení programu sledování 3 roky místo 5 a 6 roků, vyhotovení programu opatření v roce 2012 místo 2016 a zahájení tohoto programu v roce 2014 místo 2018.
(COD)
7.
9.
2006
STANOVISKO Výboru pro rybolov
pro Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky
(směrnice o mořské strategii)
( KOM(2005)0505 – C6‑0346/2005 –2005/0211 (COD))
Navrhovatel:
Ioannis Gklavakis
am
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Vypracování samostatné strategie v rámci 6. akčního programu pro životní prostředí s cílem zlepšit mořské prostředí je důležitou iniciativou Komise, která je plně v souladu s cíli společné rybářské politiky.
Je naléhavě třeba vypracovat integrovanou politiku na ochranu moří, protože různé formy znečištění a úbytek biodiverzity přispívají ke zhoršování mořského prostředí; toto zhoršování se v posledních letech stupňovalo i přes snahu mu zamezit.
Politiky, které měly řešit problém znečištění a zhoršování mořských ekosystémů, byly doposud roztříštěné a nedocházelo k jejich integraci – v důsledku toho jsou jejich cíle začasté vzájemně neslučitelné.
Rozhodnutí Komise konsolidovat politiky v oblasti životního prostředí, rybolovu, nákladní přepravy, dopravy, zemědělství, výzkumu a regionálního rozvoje do společného rámce je dynamickou reakcí na problém, kterému se věnuje směrnice o mořské strategii.
Posuzování dopadu
SEK(2005)1290 . u navrhované směrnice dospělo k závěru, že znečišťování moře činnostmi na pevnině a na moři má přímý í nepřímý dopad na rybolov.
Znečištění moře zejména způsobuje změnu složení mořských ekosystémů, mění jejich biologické složky a různé fáze potravinového řetězce, a to má vliv na jejich rybí populace.
Podobně má znečištění vod některými znečišťujícími látkami vliv na zdraví a rozmnožování ryb, a co hůře, má dopad i na lidské zdraví vzhledem k možné konzumaci kontaminovaných ryb.
Podobné výsledky vykazuje Baltské moře, Černé moře, severovýchod Atlantského oceánu a Středozemní moře, a to vinou zemědělského, průmyslového a komunálního odpadu.
Obzvláště závažné zhoršování mořských ekosystémů způsobuje únik ropných látek jako důsledek rostoucího počtu námořních havárií.
Ve značném počtu případů je nutno na dlouhou dobu zcela zastavit rybolov v pobřežních vodách z důvodu vzniku ropných skvrn.
Následná újma, která vzniká rybářům a na ně navazujícím činnostem, je velmi citelná.
Je skutečností, že zaměstnanci tohoto odvětví nyní volají po rázných krocích.
Vzhledem k přeshraniční povaze moří však není možné dosáhnout dobrého environmentálního stavu mořského prostředí pouze prováděním politik na úrovni Společenství; je nutno přijímat opatření také na úrovni regionů.
Všechny státy, jichž se problém týká, musí spolupracovat ve snaze koordinovat postup a harmonizovat politiky, které provádějí ve svých mořských regionech.
V rámci této spolupráce a s přihlédnutím ke zvláštnostem každého regionu musí být biologické údaje shromažďovány pokud možno v souladu se společnými standardy.
Tak získáme velmi podrobné posouzení potřeb každého regionu, srovnání poznatků výzkumu a přesnější vyhodnocení dopadu strategie.
Dalším důležitým hlediskem, kterým je nutno se zabývat, je způsob financování opatření v rámci této strategie.
Podle odhadu budou správní výdaje v prvních dvou letech činit 90 milionů EUR ročně a po prvních dvou letech se náklady sníží na 70 milionů EUR ročně.
Skutečnost, že se ani slůvkem nehovoří o způsobu financování opatření, která bude třeba přijmout, je kamenem úrazu.
Konečně, mimořádně citlivě je třeba přistupovat k nejohroženějším mořským regionům.
Členské státy provozující činnost v těchto regionech budou zřejmě muset provést další studie, a to ve větším rozsahu, než je stanoveno v této směrnici, což si vyžádá rovněž vyšší náklady.
Závěry:
Vzhledem k tomu, jak biodiverzita moří a oceánů přispívá k hospodářskému rozvoji a sociálnímu blahobytu, je zásadní vypracovat strategii pro mořské prostředí.
Posuzování dopadu strategie ukazuje, že na rybolov mají přímý vliv četné formy znečištění moří, které způsobuje lidská činnost.
Měl by být proto kladen důraz na vzájemnou provázanost rybářské politiky a této strategie.
Tato směrnice by měla být základem pro budoucí politiky Společenství týkající se mořského prostředí.
Je důležité, aby strategie zajistila pružnost ve státech, kterých se týká, a to vzhledem k různorodé povaze evropských mořských regionů.
Je však třeba přijmout společné standardy pro shromažďování biologických údajů.
Mořský výzkum bude v tomto ohledu důležitým nástrojem.
Je rovněž zapotřebí postupovat při sledování uskutečňování strategie a při vyhodnocování výsledků společně, má-li být dosaženo konečného cíle, tj. dobrého environmentálního stavu mořského prostředí do roku 2021.
Konečně, je záhodno zdůraznit, že jedním ze základních cílů společné rybářské politiky je nastolit rovnováhu mezi rybolovem a cíli ochrany životního prostředí.
Tuto křehkou rovnováhu je třeba mít na zřeteli v každé politice Společenství, která má vliv na rybolov – to je zásada, kterou by měla tato strategie s okamžitou platností naplňovat.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro rybolov vyzývá Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 3a (nový)
(3a) Je třeba vymezit tematickou strategii pro mořské prostředí – založenou na integrovaném přístupu –, která by měla podle potřeby zahrnovat kvalitativní a kvantitativní cíle a časové rozvrhy, které umožní srovnávat a vyhodnocovat stanovená opatření.
Kroky směřující k uskutečnění této strategie by měly být v souladu se zásadou subsidiarity.
Mělo by se rovněž uvažovat o tom, jak zvýšit zapojení zainteresovaných stran a jak lépe využít různé finanční nástroje Společenství přímo či nepřímo související s ochranou mořského prostředí.
Odůvodnění
Strategie pro mořské prostředí by měla stanovit horizontální přístup zahrnující veškeré politiky, které přímo nebo nepřímo souvisejí s mořským prostředím.
Mělo by se rovněž uvažovat o správném používání různých finančních nástrojů a o vazbách mezi nimi a zásadou subsidiarity.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 3b (nový)
(3b) Vypracovávání a uskutečňování strategie mělo být zaměřeno na zachování ekosystému.
Tento přístup by se měl zabývat biogeografickými oblastmi, které mají být chráněny, a lidskými činnostmi, které mají dopad na mořské prostředí.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 3c (nový)
(3c) Je nutné nadále stanovovat biologické a environmentální cíle a referenční rámce s přihlédnutím k cílům stanoveným ve směrnici Rady 92/43/ES o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (směrnice o přírodních stanovištích) 1 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky 2 , a k dalším mezinárodně schváleným cílům.
Úř. věst.
L 206, 22.7.1992, s. 7.
2 Úř. věst.
L 327, 22.12.2000, s. 1.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 4
(4) Pro dosažení těchto cílů je zapotřebí průhledný a soudržný právní rámec, který by poskytoval celkový rámec pro činnost a umožňoval, aby prováděné činnosti byly koordinované, soudržné a řádně propojené s činnostmi prováděnými v rámci ostatních právních předpisů Společenství, jakož i mezinárodních dohod.
(4) Pro dosažení těchto cílů je zapotřebí průhledný a soudržný právní rámec s vazbou na zásady společné rybářské politiky , který by poskytoval celkový rámec pro činnost a umožňoval, aby prováděné činnosti byly koordinované, soudržné a řádně propojené s činnostmi prováděnými v rámci ostatních právních předpisů Společenství, jakož i mezinárodních dohod
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 4
(4) Pro dosažení těchto cílů je zapotřebí průhledný a soudržný právní rámec, který by poskytoval celkový rámec pro činnost a umožňoval, aby prováděné činnosti byly koordinované, soudržné a řádně propojené s činnostmi prováděnými v rámci ostatních právních předpisů Společenství, jakož i mezinárodních dohod.
(4) Pro dosažení těchto cílů je zapotřebí průhledný a soudržný právní rámec, který by obsahoval definici dobrého environmentálního stavu a poskytoval celkový rámec pro činnost a umožňoval, aby prováděné činnosti byly koordinované, soudržné a řádně propojené s činnostmi prováděnými v rámci ostatních právních předpisů Společenství, jakož i mezinárodních dohod
Odůvodnění
„Dobrý environmentální stav“ by měl být definován spíše ve směrnici než později v rámci postupu komitologie.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 10a (nový)
(10a) Měl by být vymezen racionální přístup pro plnou realizaci sítě Natura 2000 v mořském prostředí.
Tento přístup by měl zahrnovat návrhy na úpravu příloh směrnice o přírodních stanovištích, které se týkají mořských přírodních stanovišť a druhů, a měl by uplatňovat a přizpůsobit potřebná opatření technické povahy a finanční nástroje.
Odůvodnění
Je důležité se zaměřit na mořské prostředí v rámci sítě Natura 2000 ve spojení se směrnicí o přírodních stanovištích, a to s cílem stanovit nová kritéria a průvodní opatření povahy technických a finančních nástrojů.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 11a (nový)
(11a) Je nutné přizvat sousední státy k účasti v tomto procesu a navázat s nimi partnerství s nimi, zejména v Pobaltí, ve Středomoří a Černomoří, s přihlédnutím mimo jiné k iniciativám na vytvoření partnerství, jež vznikly v rámci světového summitu OSN o udržitelném rozvoji v roce 2002.
Odůvodnění
Ke strategii pro zachování mořského prostředí by se mělo přistupovat z globálního pohledu.
Z toho vyplývá, že její úspěch bude také záviset na tom, zda se do ní zapojí třetí země.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 11b (nový)
(11b) Je třeba mít na zřeteli biodiverzitu a potenciál podmořského výzkumu v souvislosti s hlubinnými mořskými prostředími u pobřeží nejvzdálenějších regionů a v rámci specifických programů by měla být poskytována podpora na vypracování vědeckých studií s cílem zdokonalit přehled o hlavních rysech hlubinných mořských ekosystémů.
Odůvodnění
Nedostatek informací o hlubinných mořských prostředích se již ukázal být závažnou komplikací při řešení řady záležitostí souvisejících s tímto tématem.
Je důležité vytvářet pobídky k vypracovávání vědeckých studií s cílem zdokonalit přehled o charakteristikách hlubinných mořských ekosystémů, z nichž mnohé jsou zcela neznámé.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 13a (nový)
(13a) Společenství by mělo vytvořit potřebné podmínky, aby umožnilo členských státům využívat kvalitního výzkumu a poznatků univerzit, které se zabývají studiem mořského prostředí.
Vědecké a technické informace potřebné pro uskutečňování různých fází, které stanoví tato směrnice, by tedy měly být získávány ze spolehlivých zdrojů a mělo by být zaručeno udržitelné využívání pobřežních oblastí, v nichž se tato vzdělávací střediska zpravidla nacházejí.
Odůvodnění
Evropské univerzity věnující se vědám o mořském prostředí produkují vysoce kvalitní informace, které by měly být využívány.
Měly by být rovněž podpořeny v rámci udržitelného rozvoje pobřežních oblastí.
To umožňuje sledovat současně dva cíle: udržitelné využívání pobřežních oblastí a získání informací potřebných pro uplatňování směrnice.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 13b (nový)
(13b) Podpora pro výzkum mořského prostředí by měla být zakotvena v 7. rámcovém programu pro výzkum a vývoj.
Odůvodnění
Evropské univerzity a výzkumné laboratoře věnující se vědám o mořském prostředí produkují vysoce kvalitní informace, které by měly být využívány.
Měly by být rovněž podpořeny v rámci udržitelného rozvoje pobřežních oblastí.
To umožňuje sledovat současně dva cíle: udržitelné využívání pobřežních oblastí a získání informací potřebných pro uplatňování směrnice.
Pozměňovací návrh
11
Bod odůvodnění 16a (nový)
(16a) Plánování, realizace a řízení programů opatření si mohou vyžádat značné výdaje.
S ohledem na to, že programy opatření jsou prostředkem k dosažení cílů této směrnice, by mělo Společenství přispívat členským státům na výdaje během přípravy, realizace a koordinace těchto programů.
Odůvodnění
Programy opatření jsou základním nástrojem k dosažení cíle směrnice; mají dopad na úrovni Společenství, a proto by měl být stanoven příspěvek Společenství na výdaje členských států.
Pozměňovací návrh
12
Bod odůvodnění 30a (nový)
(30a) Je nutné pokrýt ekonomické a sociální náklady spojené s uplatňováním této směrnice.
Pozměňovací návrh
13
Čl.
1 název
Předmět
Předmět a oblast působnosti
Pozměňovací návrh
14
Čl.
1 odst.
2
Pro účely této směrnice se „environmentálním stavem“ rozumí celkový stav prostředí v mořských vodách s ohledem na strukturu, funkci a procesy mořských ekosystémů, které je tvoří, spolu s přirozenými fyziografickými, zeměpisnými a klimatickými činiteli, jakož i fyzikálními a chemickými podmínkami včetně těch, které vyplývají z lidských činností v dotčené oblasti.
Pro účely této směrnice se „environmentálním stavem“ rozumí celkový stav prostředí v mořských vodách s ohledem na strukturu, funkci a procesy mořských ekosystémů, které je tvoří, spolu s akustickými, biologickými, chemickými, geologickými, přirozenými fyziografickými, zeměpisnými a klimatickými činiteli, které na sebe vzájemně působí a určují stav, produktivitu, kvalitu a aktuální situaci mořských ekosystémů.
Složky, podmínky a činitele, které je třeba vzít v potaz, zahrnují skutečnosti, které vyplývají z lidských činností.
„Dobrým environmentálním stavem“ se rozumí stadium, ve kterém jsou v těchto evropských mořských vodách naplněny všechny podmínky uvedené v příloze Ia.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh rozšiřuje výčet činitelů, které je třeba brát v potaz při uvažování o mořském prostředí, a zdůrazňuje, že lidské činnosti mimo danou mořskou oblast mohou mít vliv na stav mořského prostředí.
Konečně, pozměňovací návrh vkládá popis dobrého environmentálního stavu, který je potom podrobněji rozveden v nově navrhované příloze Ia.
Pozměňovací návrh
15
Čl.
3 odst.
2 úvodní část
2.
V zájmu zohlednění zvláštností určité oblasti mohou členské státy provádět tuto směrnici prostřednictvím odkazu na subdivize mořských vod uvedené v odstavci 1 za předpokladu, že jsou tyto subdivize ohraničeny způsobem slučitelným s těmito mořskými subregiony:
2.
V zájmu zohlednění zvláštností určité oblasti mohou členské státy provádět tuto směrnici prostřednictvím odkazu na subdivize mořských vod uvedené v odstavci 1 za předpokladu, že jsou tyto subdivize ohraničeny způsobem , který je v souladu s mezinárodními dohodami, a jsou slučitelné s těmito mořskými subregiony:
Odůvodnění
Mezinárodní rada pro průzkum moře již jednoznačně vytyčila mezní hranice, které se používají zejména pro stanovení celkového povoleného úlovku v odvětví rybolovu.
V zájmu efektivity by měly jakékoli subdivize mořských subregionů vycházet ze stávajícího vymezení.
Pozměňovací návrh
16
Čl.
7 odst.
2a (nový)
2a.
Posouzení stavu každého mořského regionu provede členský stát, pokud možno na základě harmonizované metodiky, s přihlédnutím k technickým úpravám uvedeným v článku 21.
Odůvodnění
Posouzení stavu každého mořského regionu závisí na shromážděných údajích, jak se uvádí v příloze II.
Posouzení by mělo být provedeno na základě společných standardů, aby jeho závěry byly spolehlivé a srovnatelné.
Pozměňovací návrh
17
Čl.
19 odst.
1 pododstavec 2a (nový)
Komise prozkoumá finanční důsledky směrnice a možnost spolufinancování; prioritou při tom budou nejohroženější regiony.
Odůvodnění
Komise je poté, co obdrží všechny programy opatření, schopna posoudit finanční důsledky směrnice a možnost spolufinancování opatření členských států, zejména v nejohroženějších regionech.
Pozměňovací návrh
18
Kapitola IVa (nová) čl.
20a (nový)
Kapitola IVa
Mechanismy financování
Článek 20a
Spolufinancování
Programy vypracované členskými státy bude EU spolufinancovat v souladu s finančními nástroji stanovenými ve 4. rámci podpory Společenství.
Pozměňovací návrh 19
Kapitola IVb (nová) čl.
20b (nový)
Kapitola IVb
Financování ze strany Společenství
Článek 20b
Začlenění do rozpočtu Společenství
Vzhledem k prioritě, která je přikládána vypracování strategie pro mořské prostředí, musí být tato směrnice začleněna do rozpočtu Společenství počínaje rokem 2007.
Pozměňovací návrh 20
Kapitola IVc (nová) čl.
20c (nový)
Kapitola IVc
Financování
Článek 20c
Kritéria financování
1.
Programy předložené členskými státy bude EU spolufinancovat s přihlédnutím k těmto kritériím:
a) velikost výhradních hospodářských zón různých členských států;
b) batymetrické rysy biogeografických regionů, jichž se programy týkají; a
c) sociálně-ekonomický dopad opatření navrhovaných v těchto programech.
Pozměňovací návrh 21
Příloha 1a (nová)
Příloha Ia
Definice „dobrého environmentálního stavu“ vychází ze zásad udržitelného rozvoje.
Musí zahrnovat následující zásadu, aniž by se na ni omezovala:
Populace komerčně využívaných rybích druhů a měkkýšů by měly zůstat v bezpečných biologických mezích a dopad rybolovných postupů na mořské prostředí by měl být omezen na minimum.
Odůvodnění
„Dobrý environmentální stav“ by měl být definován ve směrnici.
POSTUP
Název
Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (směrnice o mořské strategii)
Referenční údaje
KOM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD)
Příslušný výbor
ENVI
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
PECH 15.11.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel Datum jmenování
Ioannis Gklavakis
14.12.2005
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
23.2.2006
20.6.2006
Datum přijetí
28.8.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
17
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Alfred Gomolka, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Willi Piecyk, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Margie Sudre
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Dorette Corbey, Carl Schlyter
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
POSTUP
Název
Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (směrnice o mořské strategii)
Referenční údaje
KOM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD)
Datum předložení EP
24.10.2005
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
ENVI 15.11.2005
Výbory požádané o stanovisko Datum oznámení na zasedání
PECH 15.11.2005
TRAN 15.11.2005
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
TRAN 22.11.2005
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodajka Datum jmenování
Marie-Noëlle Lienemann
14.12.2005
Předchozí zpravodaj(ové)
Zjednodušený postup – datum rozhodnutí
Zpochybnění právního základu Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
Změna finanční dotace Datum, kdy výbor BUDG zaujal stanovisko
Konzultace EP s Evropským hospodářským a sociálním výborem – datum rozhodnutí na zasedání
Konzultace EP s Výborem regionů –
datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
30.5.2006
13.9.2006
10.10.2006
Datum přijetí
10.10.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
–
52
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jens Holm, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Bairbre de Brún, Hélène Goudin, Henrik Lax, Miroslav Mikolášik, Amalia Sartori, Pál Schmitt, Bart Staes
Náhradník (čl.
178 odst.
2) přítomný při závěrečném hlasování
Fausto Correia
Datum předložení
24.10.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
