A7-0251/2011
28.
6.
2011
ZPRÁVA
o zlepšování právní úpravy, subsidiaritě a proporcionalitě a inteligentní regulaci
(2011/2029(INI))
Výbor pro právní záležitosti
Zpravodaj:
Sajjad Karim
PE 458.789v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................12
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................14
STANOVISKO Výboru pro ústavní záležitosti ....................................................18
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.....................................................22
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o zlepšování právní úpravy, subsidiaritě a proporcionalitě a inteligentní regulaci
( 2011/2029(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na interinstitucionální dohodu o zlepšení tvorby právních předpisů
Úř. věst.
C 321, 31.12.2003, s. 1. ,
– s ohledem na svůj postoj ze dne 15. prosince 2010 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o občanské iniciativě
Přijaté texty, P7_TA(2010)0480 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. února 2010 o revidované rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí na příští legislativní období
Přijaté texty, P7_TA(2010)0009 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. září na 2010 o zlepšení tvorby právních předpisů – 15. roční zprávu Evropské komise v souladu s článkem 9 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality
Přijaté texty, P7_TA(2010)0311 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 26. výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Evropské unie
Přijaté texty, P7_TA(2010)0437 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 o zajištění nezávislých posouzení dopadů
Přijaté texty, P7_TA(2011)0259 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne X července 2011 o 27. zprávě Komise o kontrole uplatňování práva EU
Přijaté texty, P7_TA(2011)0XXX. ,
– s ohledem na „Hlavní směry politiky příští Komise“, které předseda Komise předložil dne 3. září 2009,
– s ohledem na sdělení Komise o inteligentní regulaci v Evropské unii ( KOM(2010)0543 ),
– s ohledem na zprávu Komise o subsidiaritě a proporcionalitě (17. zpráva o zlepšení tvorby právních předpisů za rok 2009) ( KOM(2010)0547 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Třetí strategický přezkum zlepšování právní úpravy v Evropské unii” ( KOM(2009)0015 ),
– s ohledem na pracovní dokument Komise nazvaný „Snižování administrativní zátěže v Evropské unii“ – zpráva o pokroku za rok 2008 a perspektivy na rok 2009 ( KOM(2009)0016 ),
– s ohledem na pracovní dokument Komise nazvaný „Třetí zpráva o pokroku strategie pro zjednodušení právního prostředí” ( KOM(2009)0017 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční program pro snižování administrativní zátěže v Evropské unii – Plány snižování zátěže v jednotlivých odvětvích a činnosti v roce 2009“ ( KOM(2009)0544 ),
– s ohledem na zprávu skupiny nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni ze dne 17. září 2009 o administrativní zátěži,
– s ohledem na závěry Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 30. května 2011 o inteligentní regulaci,
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro ústavní záležitosti ( A7-0251/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že agenda inteligentní regulace byla představena v rámci strategie EU 2020, jejímž cílem je do roku 2020 dosáhnout „inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění“, a to zejména snížením administrativní zátěže pro podniky prostřednictvím lepší kvality stávajících právních předpisů EU a jejich zjednodušením,
B. vzhledem k tomu, že správné uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality je nesmírně důležité, má-li Evropská unie řádně fungovat, činnost jejích orgánů splňovat očekávání občanů, podniků působících na vnitřním trhu i vnitrostátních a místních orgánů veřejné správy a má-li se zajistit, aby byla rozhodnutí přijímána co nejblíže občanům,
C. vzhledem k tomu, že problematiku inteligentní regulace je třeba posuzovat nejen v souvislosti s legislativním programem Komise, ale rovněž v širším kontextu v souvislosti s pokračujícím uplatňováním nových aspektů Lisabonské smlouvy, které mají vliv na legislativní postupy,
D. vzhledem k tomu, že se Lisabonská smlouva snaží obnovit rovnováhu sil mezi evropskými orgány a přiznává Parlamentu při tvorbě právních předpisů v rámci řádného legislativního postupu rovné postavení s Radou,
E. vzhledem k tomu že po přijetí Lisabonské smlouvy jsou nyní vnitrostátní parlamenty formálně zapojeny do sledování uplatňování zásady subsidiarity, s více než 300 dosud přijatými podněty,
F. vzhledem k zásadnímu významu, který při přípravě návrhů právních předpisů, včetně posuzování jejich dopadů, mají konzultace se všemi zúčastněnými stranami, zejména s malými a středními podniky (dále jen „MSP“) a dalšími příslušnými zainteresovanými subjekty,
G. vzhledem k tomu, že od roku 2005 je realizován program snižování administrativní zátěže vyplývající z právních předpisů Evropské unie a že jeho cílem je snížit tuto zátěž o 25 % do roku 2012, což by odpovídalo nárůstu HDP o 1,4 %,
H. vzhledem k tomu, že podle výroční zprávy Výboru pro posouzení dopadu (IAB) za rok 2010 Komise souhrnně kvantifikovala pouze 27 % posouzení dopadů provedených v uvedeném roce,
I. vzhledem k tomu, že ačkoli Komise navrhla opatření ke snížení administrativní zátěže, jež přesahují cílovou hodnotu, Parlament a Rada musí ještě předtím přijmout jiná opatření, která se podílejí přibližně čtvrtinou na tomto 25% cíli,
J. vzhledem k tomu, že jedním z klíčových prvků tohoto programu je základní měření administrativních nákladů založené na standardním nákladovém modelu,
K. vzhledem k tomu, že použití postupů přepracování a kodifikace ke zjednodušení a kodifikaci platných právních předpisů zajišťuje větší jasnost a konzistentnost provedených změn,
L. vzhledem k zásadnímu významu správného a včasného provádění směrnic Evropské unie členskými státy a k přetrvávajícímu problému zavádění dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating),
M. vzhledem k tomu, že rozdíly vyplývající z odlišného provádění představují velké výzvy pro účinné a účelné fungování jednotného trhu, s výslednou třístupňovou skupinou členských států, již tvoří státy s nesprávným prováděním, neúplným prováděním nebo nepřesným prováděním, což znevýhodňuje evropské podniky a spotřebitele a brání dalšímu růstu,
N. vzhledem k tomu, že v rámci Small Business Act byl zaveden test MSP, ale doposud byl použit pouze v menšině možných případů,
O. vzhledem k tomu, že při výměně názorů na schůzi Výboru pro právní záležitosti, která se konala dne 27. ledna 2011, vyjádřil místopředseda Komise Maroš Šefčovič pevné odhodlání agendu inteligentní regulace prosazovat,
P. vzhledem k tomu, že nový systém aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů stanovený v článcích 290 a 291 SFEU a zavedený Lisabonskou smlouvou nyní podléhá jednotnému přístupu a případně regulaci,
Obecné připomínky
1. zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné vytvářet jednoduché a jasné právní předpisy, které jsou přístupné a srozumitelné s cílem zachovat zásadu transparentnosti evropských právních předpisů a zajistit jejich účinnější provádění a také zajistit, aby občané EU mohli snadněji uplatňovat svá práva,
2. zdůrazňuje, že evropské orgány musí při vypracovávání návrhů respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a dodržovat kritéria stanovená v protokolu č. 2 připojeném k SFEU;
3. schvaluje strategický přístup Komise, která ve svém sdělení o inteligentní regulaci v Evropské unii činí inteligentní regulaci těžištěm celého procesu tvorby politik – od návrhu právního aktu až po jeho provádění, uplatňování, hodnocení a revizi;
4. poukazuje na to, že všichni evropští institucionální aktéři mají svou úlohu při prosazování lepší tvorby právních předpisů a plnění tohoto úkolu v souladu se zásadami a pokyny obsaženými v agendě inteligentní regulace a interinstitucionální dohodě o zlepšení tvorby právních předpisů; domnívá se, že by všechny zúčastněné strany měly prokázat nové odhodlání tyto zásady dodržovat;
5. zdůrazňuje, že v souladu s Montiho zprávou, která vyzývá ke snížení počtu právních předpisů a k jejich zkvalitnění, je potřeba při předkládání návrhů více využívat formu nařízení;
6. naléhavě žádá nadcházející předsednictví a Komisi, aby uvedly do pohybu proces opětovného projednání interinstitucionální dohody o zlepšení tvorby právních předpisů; v této souvislosti upozorňuje na relevantní body svého usnesení ze dne 9. února 2010 o rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí, zejména na společný závazek obou orgánů dohodnout se na klíčových změnách v rámci přípravy na budoucí jednání s Radou ministrů o úpravě interinstitucionální dohody o zlepšení tvorby právních předpisů v souladu s novými ustanoveními Lisabonské smlouvy;
7. zdůrazňuje, že by se mělo zvláště usilovat o to, aby Parlament a Rada byly v procesu tvorby právních předpisů rovnocennými partnery, a uplatnila se tak zásada rovného postavení Parlamentu a Rady zakotvená v Lisabonské smlouvě;
8. vítá iniciativu evropských občanů jako novou formu účasti veřejnosti na utváření politiky Evropské unie; očekává, že začne platit v dubnu 2012, a vybízí Komisi k zajištění informovanosti občanů o příslušných pravidlech a předpisech, aby mohli využívat tento nástroj účinně od samého počátku;
9. vyzývá Komisi, aby se zavázala, že stanoví lhůty, do kterých vyhoví žádostem Parlamentu předloženým na základě článku 225 SFEU, a aby v tomto ohledu splnila zejména závazky obsažené v rámcové dohodě, a sice že do tří měsíců po přijetí legislativní zprávy z vlastního podnětu na plenárním zasedání vypracuje zprávu o konkrétním postupu ve věci každé žádosti a nejpozději do jednoho roku předloží legislativní návrh;
Vnitrostátní parlamenty
10. s uspokojením konstatuje těsnější zapojení vnitrostátních parlamentů do evropského legislativního procesu, zejména do kontroly slučitelnosti legislativních návrhů se zásadou subsidiarity;
11. domnívá se však, že současné lhůty jsou pro vnitrostátní parlamenty často nedostatečné, zejména v případě kontroly subsidiarity; konstatuje rovněž, že formy odpovědí vnitrostátních parlamentů jsou často takové, že nejsou klasifikovány jako podložená stanoviska nebo námitky na základě subsidiarity; dále konstatuje, že je Evropský parlament zpřístupňuje často pouze v jazyce, který užil vnitrostátní parlament ve svém podání; navrhuje, aby generální tajemník Parlamentu prozkoumal metody, jak zlepšit způsoby, jimiž by návrhy vnitrostátních parlamentů byly začleněny do pracovních praktik Parlamentu;
12. v souvislosti s využíváním nástrojů pro předkládání námitek a žalob týkajících se zásady subsidiarity poukazuje na nedostatek věcných kritérií pro zjištění, zda došlo k porušení zásady subsidiarity nebo proporcionality, a zdůrazňuje požadavek, aby byly uvedené zásady na úrovni EU konkrétně vymezeny;
13. zdůrazňuje, že vnitrostátní parlamenty budou moci lépe dodržovat svůj smluvní závazek ověřovat slučitelnost právních předpisů se zásadou subsidiarity a proporcionality, když bude Komise v plném rozsahu plnit svou povinnost podávat podrobná a srozumitelná odůvodnění svých rozhodnutí stanovenou v článku 5 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality;
14. zdůrazňuje v této souvislosti nutnost toho, aby vnitrostátní parlamenty při předkládání stanoviska co nejvíce rozlišovaly mezi aspekty subsidiarity a proporcionality;
Snižování administrativní zátěže a zajišťování řádného provádění
15. vyjadřuje znepokojení nad tím, že program snižování administrativní zátěže nemusí dosáhnout svého cíle, tj. snížit administrativní zátěž o 25 % do roku 2012, a zdůrazňuje, že Parlament a Rada by měly jednat rychle, aby projednaly a schválily navržená opatření; konstatuje v této souvislosti, jak je důležité širší využívání zrychlených řízení k přijetí těchto návrhů; zavazuje se, že bezodkladně projedná legislativní návrhy související s těmito opatřeními, a vyzývá Radu, aby vynaložila veškeré úsilí a zajistila přijetí snížení administrativní zátěže, které tento program určil;
16. konstatuje pozitivní přínos skupiny nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže, pokud jde o program snižování této zátěže realizovaný Komisí; zdůrazňuje však, že by složení skupiny mělo být vyváženější a že by měla být rozšířena o další odborníky zastupující občanskou společnost a o odborníky z ostatních členských států;
17. vybízí skupinu nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže, aby v celé Evropě zahájila dialog s MSP s cílem určit nejčastěji uváděné překážky, které jim brání obchodovat s jinými členskými státy v rámci jednotného trhu, a aby navrhla opatření na odstranění či omezení těchto překážek rychlejšího růstu;
18. zdůrazňuje, že je potřeba, aby program pokračoval i po roce 2012 a pokryl tak funkční období současné Komise, a to s ambicióznějším a jasně stanoveným cílem a s rozšířenou náplní, aby mohl přesáhnout rámec prosté administrativní zátěže a řešit také regulační zátěž a náklady vyplývající z právních předpisů EU jako celek, včetně regulačních „nepříjemností“,
19. vyzývá členské státy k důslednému snižování administrativní zátěže a doufá v pokračující konstruktivní spolupráci s vnitrostátními parlamenty v této oblasti;
20. zdůrazňuje, že má-li být současný a budoucí program snižování zátěže úspěšný, je nutná aktivní spolupráce Komise s členskými státy, aby se zamezilo odlišnému právnímu výkladu a zavádění dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva, tzv. gold-plating (doplňování přísnějších požadavků do vnitrostátních prováděcích předpisů, které nejsou odvozeny z práva EU);
21. vyzývá Komisi a členské státy, aby začlenily více informací do požadavků na podávání zpráv po provedení zvláštních právních předpisů k vyřešení problému zavádění dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva; domnívá se, že nesrovnalosti lze výrazně snížit, pokud budou členské státy povinny poskytnout odůvodněná stanoviska, v nichž vysvětlí svá rozhodnutí jít nad rámec norem stanovených v prováděných směrnicích;
22. důrazně vyzývá Komisi, aby pokračovala v uplatňování opatření umožňujících snížení administrativní zátěže v jednotlivých odvětvích;
23. domnívá se, že proces snižování administrativní zátěže a zjednodušování právních předpisů by neměl vést ke snižování standardů stanovených v současných právních předpisech;
Formulování politik
24. vyzývá Komisi, aby lépe využívala bílé knihy, v nichž jsou předkládány k projednání návrhy právních předpisů; domnívá se, že by to snížilo častý výskyt případů, kdy musí návrhy v průběhu legislativního procesu projít podstatnou, ne-li celkovou revizí; dále se domnívá, že by to napomohlo hodnocení proporcionality navrhovaných právních předpisů, které je často obtížné, pokud jsou ve formě zelené knihy nejprve předkládány pouze předběžné návrhy;
25. domnívá se, že pro dosažení lepšího uplatňování evropských právních předpisů je potřeba zlepšit komunikaci o legislativním procesu a legislativních návrzích, protože ze zpráv orgánů není podnikům a občanům často jasné, jaké právní předpisy byly nakonec přijaty;
26. vítá odhodlání Komise přezkoumat svůj postup konzultace a podporuje přijaté rozhodnutí prodloužit minimální období konzultací na dobu 12 týdnů; zdůrazňuje však, že je potřeba více zapojit všechny zúčastněné strany, a domnívá se, že by Komise mohla prozkoumat metody zavedení všeobecných postupů pro zvyšování informovanosti; domnívá se, že by takový postup mohl zahrnovat určení vnitrostátních a evropských zúčastněných stran majících zájem o příslušné oblasti politiky a návrhy a úsilí o jejich přímé zapojení do procesu konzultace;
27. zdůrazňuje, že otevřený, transparentní a pravidelný dialog je základním předpokladem pro to, aby se občanská společnost ve větší míře zapojila do procesu tvorby právních předpisů a správy věcí veřejných;
28. podotýká, že by systematická metoda jako tato umožnila všem zúčastněným stranám a příslušným zainteresovaným subjektům dospět k širší analýze možných sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů navrhovaných právních předpisů ve prospěch formulování politiky při dodržování zásad integrovaného přístupu;
29. domnívá se, že současné asymetrické metody a formy konzultace nepodporují získání odpovědí od všech zúčastněných stran; konstatuje nespokojenost, kterou často respondenti vyjadřují ohledně formy a obsahu on-line dotazníků; podotýká, že společný přístup zahrnující standardní formu odpovědí na konzultace by usnadnil respondentům práci a podpořil by získání podrobnějšího a logičtějšího spektra odpovědí, které by pokrývaly širokou paletu případných politických otázek a možností, o nichž se konzultuje;
30. zejména vyzývá Komisi, aby jako základní předpoklad pro extenzivní zapojení všech evropských činitelů účinně zaváděla mnohojazyčnost v průběhu veřejných konzultací a při zveřejňování jejich výsledků,
31. vyjadřuje znepokojení nad rostoucí složitostí dokumentů pro konzultace a domnívá se, že je třeba vynaložit úsilí, včetně většího využívání bílých knih, k jejich zjednodušení tak, aby napomohly a podpořily získání odpovědí od příslušných zúčastněných stran a zároveň zvýšily jejich dostupnost pro občany; navrhuje, že by Komise měla přezkoumat, zda by mohl být zaveden „test srozumitelnosti“ s cílem zajistit, aby dokumenty ke konzultaci byly srozumitelné a bylo možné na ně snadno reagovat;
32. vyjadřuje politování nad tím, že v současnosti je reakce a zpětná vazba Komise ke konzultacím často vnímána respondenty jako nedostatečná; naléhavě vyzývá Komisi, aby zlepšila svoji komunikaci po skončení období konzultací a aby poskytovala zpětnou vazbu k hlavním tématům vzneseným respondenty;
33. zdůrazňuje význam zaručení nezávislosti a důvěryhodnosti analýz provedených v posouzeních dopadu Komise s cílem zabezpečit plnění celkových cílů agendy inteligentní regulace a znovu opakuje postoj Parlamentu v této otázce tak, jak jej uvádí ve svém usnesení ze dne 8. června 2011;
34. v souvislosti s posilováním evropské konkurenceschopnosti podotýká, že by hodnocení dopadů měla zjistit konkrétní dopady – jak pozitivní, tak negativní –, která mají přijímaná opatření na konkurenceschopnost a hospodářský růst v Evropské unii; domnívá se, že by tyto dopady, pokud je to možné, měly být plně kvantifikovány;
35. důrazně podporuje návrh, že by v případech, kdy nové právní předpisy vedou v podnicích k dalším nákladům, měly být, pokud možno, určeny rovnocenné kompenzace nákladů s cílem snížit regulační zátěž jinde; považuje to za klíčový aspekt budoucích programů, které sníží zátěž a zlepší regulační rámec pro podniky jako celek;
36. poukazuje na to, že odhadovaná míra administrativního a regulačního zatížení by měla být udávána spíše v čistých než v hrubých číslech;
37. naléhavě žádá Komisi, aby při formulování nových právních předpisů kladla co největší důraz na jejich možný dopad na malé a střední podniky; vyzývá Komisi, aby se snažila vyjmout MSP z regulace v případech, kdy by předpisy měly na ně nepřiměřený dopad a kdy neexistuje žádný závažný důvod k jejich zahrnutí do oblasti působnosti těchto právních předpisů; je pevně přesvědčen, že taková zmírňující ustanovení by měla pozitivní vliv na provádění a použitelnost regulace, zejména pro malé podniky a mikropodniky; vyzývá všechny orgány EU, aby dodržovaly čl.
153 odst.
2b SFEU, který po nich požaduje, aby nepřijímaly předpisy ukládající správní, finanční a právní omezení bránící zakládání a rozvoji MSP;
38. v této souvislosti zastává názor, že test MSP přijatý v rámci Small Business Act sehrává klíčovou úlohu, a očekává, že jej Komise v plné míře využije; zdůrazňuje, že je potřeba, aby Komise zajistila důsledné uplatňování testu MSP ve všech ředitelstvích Komise, a vybízí členské státy, aby zahrnuly podobné úvahy do svých vnitrostátních rozhodovacích procesů; vyzývá všechny parlamentní výbory, aby uplatňovaly zásady testu MSP také na legislativní zprávy, poté co o nich hlasoval příslušný výbor a jsou předloženy k schválení na plenárním zasedání;
39. bere na vědomí záměr Komise předložit ještě v roce 2011 legislativní návrh na používání mechanismů alternativního řešení sporů s cílem zajistit rychlý a efektivní přístup k nástrojům mimosoudního řešení sporů;
Zjednodušení a hodnocení ex-post
40. žádá Radu, aby v souladu se svým prohlášením v bodě 34 interinstitucionální dohody o zlepšení tvorby právních předpisů od členských států vyžadovala sestavení a zveřejnění tabulek, které by dokládaly vzájemný vztah mezi směrnicemi a vnitrostátními prováděcími předpisy; zdůrazňuje, že takové srovnávací tabulky jsou zásadní pro zajištění transparentnosti toho, jak jsou směrnice EU prováděny ve vnitrostátním právu; zdůrazňuje, že využívání srovnávacích tabulek může sehrát užitečnou úlohu při zjišťování nesrovnalostí a případů zavádění dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating);
41. vyzývá Komisi, aby stavěla na úspěšných programech členských států v oblasti zlepšování tvorby právních předpisů a zjednodušování administrativy, včetně rozsáhlého využívání elektronických postupů;
42. zdůrazňuje, že ke změně platných právních předpisů by měla být vždy použita metoda přepracování právních předpisů; současně uznává a respektuje práva náležející Komisi v rámci legislativního postupu;
43. volá po zdokonalení databáze EUR-Lex, které by ji učinilo přehlednější a uživatelsky vstřícnější;
44. vyzývá Radu a Komisi, aby konstruktivně spolupracovaly s Parlamentem s cílem zajistit, aby nový systém aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů v praxi hladce fungoval;
45. vítá širší využití hodnocení ex-post, pokud jde o provádění právních předpisů; zdůrazňuje však, že takové hodnocení by se mělo používat pro všechny důležité právní předpisy a nejen v případě klíčových odvětví; v této souvislosti konstatuje, že by se měly posuzovat i prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci; vyzývá Komisi, aby rozšířila své hodnocení ex-post pokud možno na všechny oblasti politiky, a navrhuje, že by větší začlenění doložek o ukončení platnosti – především ve formě povinně stanovených termínů přezkumu s možností, pokud to bude vhodné a žádoucí, stanovit automatické vypršení platnosti ustanovení obsažených v právních předpisech – mohlo být užitečným prostředkem k zaručení toho, že ještě platné předpisy jsou nezbytné a přiměřené;
46. žádá Komisi, aby zejména přezkoumala veškeré předpisy upravující financování s cílem snížit administrativní zátěž pro žadatele o dotace EU a zefektivnit tak celý postup podávání žádostí;
Zajištění vedoucího postavení a trvalá obezřetnost
47. vítá podporu, kterou agendě inteligentní regulace osobně vyjádřil předseda Komise; považuje tuto otázku za natolik důležitou, že v zájmu zachování její vysoké priority v politické agendě vyžaduje od Komise skutečné politické vedení, a navrhuje v této souvislosti, aby byl uvedený program předložen jako klíčová součást portfolia na jednom z kolegií komisařů; konstatuje, že by Parlament sám měl prozkoumat metody zaměřené na zvýšení významu přikládaného zlepšení tvorby právních předpisů v rámci svých výborů, a domnívá se, že využívání mezivýborových schůzí pro řešení této otázky si vyžaduje další posouzení;
48. oceňuje skutečnost, že Komise nadále přezkoumává uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality orgány Evropské unie a vnitrostátními parlamenty na základě jednotlivých „klíčových případů“, čímž zlepšuje srozumitelnost zprávy o „zlepšení tvorby právních předpisů“;
49. zavazuje se, že bude nadále obezřetně sledovat, jak Komise provádí agendu inteligentní regulace, a se zájmem očekává zprávu o pokroku, která má být předložena ve druhé polovině roku 2012;
50. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Obecné poznámky
Sdělení o inteligentní regulaci rozvíjí závěry předsednictva Evropské rady ze zasedání na jaře 2007 o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost a Hlavní směry politiky příští Komise , které předložil předseda Komise Barroso a v nichž se navrhuje transformovat Lisabonskou strategii na strategii EU 2020, přičemž cílem těchto dokumentů bylo zdůraznit konkurenceschopnost a menší administrativní zátěž prostřednictvím inteligentní regulace s cílem dosáhnout, aby trhy pracovaly pro lidi, s jasným zaměřením na veřejné konzultace, posouzení dopadu, projednávání ve výborech a zjednodušení stávajících právních předpisů.
I když by se při zběžném pohledu daly všechny tyto kroky popsat jako pouhá změna nálepky stávající agendy lepší právní úpravy, je nicméně potřeba uvítat zařazení těchto otázek na významnější místo v rámci agendy, přičemž Parlament musí nyní spolu s dalšími evropskými orgány a členskými státy učinit svou část práce a zajistit udržení získané dynamiky a posílení činností ve všech příslušných oblastech.
Vnitrostátní parlamenty
Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 hrají vnitrostátní parlamenty při zajišťování dodržování zásady subsidiarity významnější úlohu.
Zatímco dosud bylo přijato značné množství příspěvků a odůvodněných stanovisek, přesné podmínky této inovace, zejména rozsah a obsah příspěvků, se stále ještě vypracovávají a upravují.
Vzhledem k tomu, že sdělení Komise o subsidiaritě a proporcionalitě se vztahuje k roku 2009, tato inovace Lisabonské smlouvy platila tudíž pouze jeden měsíc daného období.
Parlament však dosud obdržel přes 300 podání od vnitrostátních parlamentů a bylo by vhodné, aby využil této příležitosti a vyjádřil se k účinnému fungování systémů zavedených v Parlamentu s cílem vyhovět požadavkům této inovace a určit nedostatky a navrhnout zlepšení.
Snižování administrativní zátěže a zajišťování řádného provádění
Zdá se velmi nepravděpodobné, že cíl programu, tj. snížení administrativní zátěže o 25 % do roku 2012, bude dosažen bez většího odhodlání a jednání.
Již přijatá opatření musí být proto posílena a ambice zdvojnásobeny.
Všechny zúčastněné strany musí zintenzivnit své kroky, a to nejen k dosažení 25% cíle, ale také ke snížení regulačních nákladů během funkčního období této Komise a samozřejmě i po roce 2014.
Rozpory ve výkladu a zavádění dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva jsou hlavní otázky, které je potřeba řešit, a to především samotnými členskými státy při provádění a transpozici právních předpisů do vnitrostátního práva, ale také Komisí v její úloze strážkyně smluv.
Členské státy by proto měly mít povinnost zdůvodnit své rozhodnutí o zavedení přísnějších požadavků ve svých vnitrostátních právních předpisech, než jsou normy stanovené v prováděných právních předpisech EU.
Formulování politik
Návrhům právních předpisů EU by měla předcházet důkladná přípravná fáze, kdy by Komise předložila bílou knihu, a provedení souhrnných a všeobecných konzultací a posouzení dopadů by mělo být povinné.
Je potřeba mít neustále na paměti vlivy na malé a střední podniky (MSP), protože ty jsou zahlceny regulačními požadavky více než větší společnosti.
Zjednodušení a hodnocení ex-post
Je potřeba znovu připomenout nezbytnost srovnávacích tabulek přiložených k provádění směrnic členskými státy a Parlament by měl být tvůrčí ve vymýšlení pobídek, aby se tak dělo v případě každého jednotlivého právního předpisu.
Program Komise pro zjednodušení by se měl více zaměřit na metodu přepracování, a velmi důležité je zajistit, aby stávající právní předpisy byly průběžně vyhodnocovány s cílem ověřit, zda by měly být zjednodušeny, nebo případně zrušeny.
Zajištění vedoucího postavení a trvalá obezřetnost
Od všech orgánů a členských států se vyžaduje skutečné politické vedení, aby se posílila agenda inteligentní regulace, ale Komise hraje klíčovou úlohu v udržení této otázky na předním místě politické agendy.
Jeden z komisařů by měl být touto problematikou pověřen jako hlavní součástí jeho či jejího portfolia.
Parlament by měl současně zkoumat metody ke zvýšení svého odhodlání prosazovat inteligentní regulaci, například využitím mezivýborových schůzí.
Komise předloží zprávu o pokroku při provádění agendy inteligentní regulace ve druhé polovině roku 2012.
Parlament musí zajistit bedlivé sledování každého aspektu v této oblasti.
26.
5.
2011
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů
pro Výbor pro právní záležitosti
o zdokonalení tvorby právních předpisů, subsidiaritě, proporcionalitě a inteligentní regulaci
( 2011/2029(INI) )
Navrhovatel: Cornelis de Jong
NÁVRHY
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů vyzývá Výbor pro právní záležitosti jako věcně příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. potvrzuje strategický přístup Komise, která ve svém sdělení o inteligentní regulaci v Evropské unii činí inteligentní regulaci středobodem celého procesu tvorby politik – od návrhu právního aktu až po jeho provádění, uplatňování, hodnocení a revizi;
2. vyzývá všechny orgány EU, aby dodržovaly čl.
153 odst.
2b SFEU, který po nich požaduje, aby nepřijímaly předpisy ukládající správní, finanční a právní omezení bránící zakládání a rozvoji malých a středních podniků (dále jen „MSP“);
3. vyzývá Komisi, aby i nadále na veškeré nové legislativní návrhy uplatňovala tzv. test MSP, a zejména test vycházející ze zásady „mysli nejdříve v malém“;
4. vyzývá parlamentní výbory, aby uplatňovaly zásady testu MSP také na legislativní zprávy, poté co o nich hlasoval příslušný výbor a jsou předloženy k schválení na plenárním zasedání;
5. vyzývá Komisi a členské státy, aby snížily administrativní a byrokratickou zátěž MSP a aby jim umožnily přístup k úvěrům a k trhu služeb;
6. je toho názoru, že inteligentní regulace by měla být orientována na koncového uživatele; vyzývá proto Komisi, Radu a Evropský parlament, aby se při tvorbě nových právních předpisů více zaměřovaly na koncové uživatele a dbaly o to, aby koncoví uživatelé byli v průběhu celého tohoto procesu náležitě konzultováni;
7. vyzývá Komisi k větší podpoře dialogu a komunikace s občanskou společností formou veřejných konzultací a žádá ji o maximální přizpůsobení této formy komunikace potřebám běžných občanů;
8. vyzývá Komisi, aby v rámci svého přezkumu v oblasti veřejných konzultací vzala v potaz zcela nedostatečnou účast občanské společnosti na těchto konzultacích; žádá Komisi, aby přijala opatření, jež zajistí, aby se veřejných konzultací účastnilo podstatně více Evropanů než doposud, a to například využitím dostupných a snadno použitelných internetových překladačů, díky kterým se zpřístupní veškeré veřejné konzultace a internetové stránky s příslušnými dokumenty ve všech úředních jazycích EU;
9. zdůrazňuje, že otevřený, transparentní a pravidelný dialog je základním předpokladem pro to, aby se občanská společnost více zapojila do procesu tvorby právních předpisů a správy věcí veřejných;
10. vítá rozhodnutí Komise o prodloužení lhůty pro veřejné konzultace z osmi na dvanáct měsíců; široké zapojení všech zúčastněných stran je základním předpokladem lepší legislativy;
11. zdůrazňuje, že pro řádné provádění, zavádění a uplatňování legislativních opatření je důležité nezávislé posuzování dopadů, a vyzývá parlamentní výbory, aby tato hodnocení plně zohledňovaly; zdůrazňuje, že je důležité, aby byla tato posouzení dopadů aktualizována vždy, když v původních návrzích Komise dojde k nějaké podstatnější změně;
12. vyzývá Komisi, aby zajistila včasné plnění povinností výboru pro posuzování dopadů, lepší vyčíslení nákladů na provádění a prosazování a snížení potenciálního administrativního břemene navrhovaných předpisů, jak ve své zvláštní zprávě o posuzování dopadů
„Posuzování dopadů v orgánech EU: napomáhá při rozhodování?
Zvláštní zpráva č. 3/2010. navrhuje Účetní dvůr;
13. opětovně připomíná stanoviska vyjádřená v usnesení ze dne 20. května 2010 o vytvoření jednotného trhu pro spotřebitele a občany a ve sdělení Komise ze dne 8. října 2010 o inteligentní regulaci v Evropské unii, podle nichž se hodnocení právních předpisů EU, prováděné ex ante a ex post, musí stát nedílnou součástí tvorby politik; vyzývá Komisi, aby tohoto způsobu hodnocení v plné míře využívala k ověřování kvality, efektivity a účinnosti každého dílčího právního předpisu EU a aby rovněž přezkoumávala, jakým způsobem se jednotlivé právní předpisy prakticky uplatňují na různých úrovních ve všech členských státech a jaký je jejich dopad na spotřebitele, občany a MSP;
14. vybízí k přijetí návrhu Účetního dvora, který stanoví, že Komisí prováděná posouzení dopadů by mohla být užitečně doplněna posouzeními dopadů, která provádějí členské státy; vyzývá ke zjednodušování právních předpisů a minimalizaci administrativní zátěže, zejména pro MSP a k tomu, aby si členské státy mezi sebou vyměňovaly osvědčené postupy a podnikaly společná opatření, jimiž omezí dodatečné přizpůsobování právních předpisů nad rámec práva EU (gold plating);
15. vyzývá Komisi, aby zajistila, že budou posouzeny potenciální dopady navrhovaných předpisů na vnitřní trh a na spotřebitele, jakož i jejich důsledky hospodářské, sociální a environmentální; zdůrazňuje, že za tímto účelem musejí probíhat soustavné konzultace se všemi zúčastněnými stranami, včetně MSP, organizací na ochranu spotřebitelů a v případě právních předpisů s dopadem na trh práce také včetně sociálních partnerů;
16. vybízí Komisi, aby prováděla pravidelný přezkum právních předpisů EU a v úzké spolupráci s Evropským parlamentem zajišťovala, aby byly současné právní předpisy ve vhodných případech a případ od případu správně aktualizovány a zastaralé texty odstraňovány, aby nedocházelo k neefektivní nadměrné regulaci;
17. žádá Komisi, aby obzvláště přezkoumala veškeré předpisy upravující financování s cílem snížit administrativní břemeno, které zatěžuje žadatele o dotace EU, a zefektivnit tak celý postup podávání žádostí;
18. je přesvědčen, že díky významnější úloze Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů, která je zakotvena v Lisabonské smlouvě, a díky obecné zásadě subsidiarity se také výrazně zvýšil význam aktivní účasti členských států v průběhu všech politických fází každého dílčího právního předpisu EU, od fáze koncepční až po fázi jeho provádění, vynucování, konsolidace, hodnocení a revize;
19. zdůrazňuje, že srovnávací tabulky přispívají k lepšímu provádění pravidel vnitřního trhu a výrazně usnadňují jejich uplatňování; s ohledem na větší transparentnost vyzývá členské státy, aby konečně zveřejnily srovnávací tabulky a přistoupily na jejich používání v souvislosti s prováděním právních předpisů, a přispěly tak ke zlepšení úrovně legislativy; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly veškeré úsilí ve prospěch dalšího zlepšování provádění, uplatňování a ve vhodných případech dodržování evropských právních předpisů;
20. zdůrazňuje, že v souladu s Montiho zprávou, která vyzývá ke snížení počtu právních předpisů a jejich zkvalitnění, je potřeba při předkládání návrhů více využívat nařízení;
21. domnívá se, že pro dosažení lepšího uplatňování evropských právních předpisů je potřeba zlepšit komunikaci o legislativním procesu a legislativních návrzích, protože ze zpráv orgánů není podnikům a občanům často jasné, jaké právní předpisy byly nakonec přijaty;
22. bere na vědomí záměr Komise předložit ještě v roce 2011 legislativní návrh na používání mechanismů na podporu alternativního řešení sporů s cílem zajistit rychlý a efektivní přístup k nástrojům mimosoudního vyrovnání sporů.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
25.5.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
34
Členové přítomní při konečném hlasování
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Regina Bastos, Cornelis de Jong, María Irigoyen Pérez, Constance Le Grip, Morten Løkkegaard, Konstantinos Poupakis
16.
6.
2011
STANOVISKO Výboru pro ústavní záležitosti
pro Výbor pro právní záležitosti
ke zlepšování právní úpravy, subsidiaritě a proporcionalitě a inteligentní regulaci
( 2011/2029(INI) )
Navrhovatel: Morten Messerschmidt
NÁVRHY
Výbor pro ústavní záležitosti vyzývá Výbor pro právní záležitosti jako věcně příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
Zlepšení tvorby právních předpisů
1. oceňuje skutečnost, že Komise nadále přezkoumává uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality orgány Unie a vnitrostátními parlamenty na základě jednotlivých „klíčových případů“, čímž zlepšuje srozumitelnost zprávy o „zlepšení tvorby právních předpisů“;
2. zdůrazňuje, že evropské orgány musí při vypracovávání návrhů dodržovat zásady subsidiarity a proporcionality a že musí splnit kritéria stanovená v protokolu č. 2 připojeném ke SFEU;
3. zdůrazňuje, že je třeba vyvinout maximální úsilí o to, aby byly Parlament a Rada v procesu tvorby právních předpisů pojímány jako rovnocenní činitelé, čímž by se uplatnila zásada rovného postavení obou orgánů zakotvená v Lisabonské smlouvě;
4. upozorňuje na to, že vnitrostátní parlamenty mají podle Lisabonské smlouvy důležitější úlohu, pokud jde o kontrolu legislativních návrhů s ohledem na zásady subsidiarity a proporcionality, a podtrhuje význam úzké spolupráce mezi vnitrostátními parlamenty a evropskými orgány;
5. upozorňuje na konkrétní zkušenosti s testy subsidiarity a proporcionality, které poukazují na výrazný rozpor mezi vysokým počtem posuzovaných dokumentů Evropské unie, intenzitou kontroly a postupy odůvodňování požadovanými za tímto účelem a omezenými lidskými zdroji vyčleněnými na tento úkol; zdůrazňuje v této souvislosti, že je nutno značně prodloužit lhůtu osmi týdnů, kterou pro podání odůvodněných stanovisek vnitrostátních parlamentů stanoví článek 6 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality (Protokol č. 2);
6. v souvislosti s využíváním nástrojů pro podávání námitek a žalob týkajících se zásady subsidiarity poukazuje na nedostatek věcných kritérií pro zjištění toho, zda došlo k porušení zásady subsidiarity nebo proporcionality, a zdůrazňuje požadavek, aby byla věcná kritéria pro používání uvedených zásad konkretizována na úrovni EU;
7. zdůrazňuje, že vnitrostátní parlamenty budou moci lépe plnit svou povinnost vyplývající ze Smlouvy, tj. ověřovat slučitelnost legislativních návrhů se zásadou subsidiarity a proporcionality, bude-li Komise plně splňovat svou povinnost podávat podrobná a srozumitelná odůvodnění svých rozhodnutí stanovenou v článku 5 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality;
8. zdůrazňuje v této souvislosti nutnost toho, aby vnitrostátní parlamenty při předkládání stanovisek co nejvíce rozlišovaly mezi aspekty subsidiarity a proporcionality;
9. zdůrazňuje, že Parlament jakožto spolutvůrce právních předpisů nese v procesu zlepšování právní úpravy po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost odpovědnost za to, aby právní předpisy byly jasné a srozumitelné a aby pro občany a podniky nepředstavovaly zbytečnou nebo neúměrnou administrativní zátěž;
10. domnívá se, že vzhledem k výsadě, podle níž Komise schvaluje akty v přenesené pravomoci, by se měl Parlament zdržet toho, aby do základních právních předpisů zahrnoval podrobná technická ustanovení, k čemuž je Komise způsobilejší, a přispěl tak k jednoznačnosti a srozumitelnosti základních aktů;
11. volá po vylepšení databáze EUR-Lex, které by ji učinilo přehlednější a uživatelsky vstřícnější;
Inteligentní regulace
12. navrhuje, aby bylo provedeno šetření, zda by bylo možné nalézt a zformalizovat společnou dohodu mezi orgány Unie a členskými státy ohledně toho, jak uplatňovat standardy „inteligentní regulace“;
13. poukazuje na to, že je důležité zjednodušit právní předpisy EU; důrazně žádá, aby právní předpisy byly jasnější a vstřícnější vůči občanům; trvá na tom, aby zbytečné právní předpisy byly zrušeny a aby byly vypracovávány pouze takové akty, které jsou konkrétně zapotřebí;
14. poukazuje na to, že odhadovaná míra administrativního a regulačního zatížení by měla být udávána v čistých spíše než v hrubých číslech;
15. zdůrazňuje, že cíle v oblasti snížení administrativního a regulačního zatížení by měly být stanoveny nejen do roku 2012, ale že by již měly být určeny i pro období po tomto datu;
16. vyzývá Komisi, aby stavěla na úspěšných programech členských států v oblasti zlepšování právní úpravy a zjednodušování administrativy, včetně hojného využívání elektronických postupů;
17. bere na vědomí práci, kterou dosud při kontrole kvality posouzení dopadů vypracovaných Komisí, odvedl výbor pro posouzení dopadů;
18. upozorňuje na skutečnost, že časová omezení parlamentního postupu neumožňují vždy provést posouzení dopadů u „podstatných změn“, které jsou k návrhům Komise předkládány na úrovni výborů; připomíná však, že Parlament a Rada v zásadě souhlasily, že provedou dodatečné posouzení dopadů vždy, když do legislativního postupu vnesou nové prvky, které se dotýkají právní nebo ekonomické podstaty příslušného aktu; požaduje tudíž lepší využívání předběžných posouzení;
19. zdůrazňuje, že posouzení dopadů a jiné studie o dopadech právních předpisů jsou nezbytné pro informované rozhodnutí při přijímání právních předpisů (ex ante), vyhodnocení výsledků je však také nezbytné, aby se ověřilo, k jakým výsledkům právní předpisy vedly, napravily odchylky a opakovaly úspěšné iniciativy (ex post);
20. poukazuje na to, že Komise musí na občanskou iniciativu, zavedenou Lisabonskou smlouvou, pohlížet jako na významný prvek participativní demokracie, neboť občanská iniciativa otevírá novou cestu k právní úpravě;
21. je toho názoru, že provádění směrnic EU ve vnitrostátním právu členských států by nejen mělo být dokončeno v dané lhůtě, ale také co nejvíce synchronizováno, aby se předešlo následkům, jako jsou např. narušení hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty, nadbytečná regulace ve vnitrostátní úpravě („gold-plating“) atd.;
22. trvá na tom, že všechny směrnice by měly obsahovat tabulky znázorňující vztah mezi právními předpisy EU a opatřeními potřebnými pro jejich provedení ve vnitrostátním právu členských států; vyzývá vnitrostátní parlamenty, aby se připojily k Evropskému parlamentu a zajistily, aby srovnávací tabulky byly běžně obsaženy ve všech příslušných právních předpisech.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
15.6.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
19
Členové přítomní při konečném hlasování
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Roberto Gualtieri, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Daniel Hannan, Stanimir Ilchev, Constance Le Grip, David Martin, Morten Messerschmidt, Algirdas Saudargas, Søren Bo Søndergaard, Rafał Trzaskowski, Luis Yáñez-Barnuevo García
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Elmar Brok, Marietta Giannakou, Anneli Jäätteenmäki
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
21.6.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
21
Členové přítomní při konečném hlasování
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Sajjad Karim, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Tadeusz Zwiefka
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, József Szájer
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Jörg Leichtfried, María Muñiz De Urquiza
