A6-0283/2008
2.
7.
2008
ZPRÁVA
o obchodu se službami
(2008/2004(INI))
Výbor pro mezinárodní obchod
Zpravodaj:
Syed Kamall
PE 405.975v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................12
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru .........................................14
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................18
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................21
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o obchodu se službami
( 2008/2004(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu službami (GATS), která vstoupila v platnost v lednu roku 1995,
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Globální Evropa: konkurenceschopnost na světovém trhu.
Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ ( KOM(2006)0567 ),
– s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Evropa ve světě: posílené partnerství v zájmu lepšího přístupu na trh pro evropské vývozce“ ( KOM(2007)0183 ),
– s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění dohody o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a státy CARIFORUM na straně druhé ( KOM(2008)0155 ),
– s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a státy CARIFORUM na straně druhé ( KOM(2008)0156 ),
– s ohledem své usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti
Úř. věst.
C 102 E, 24.4.2008, s. 128. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 19. února 2008 o strategii EU pro zajištění lepšího přístupu evropských společností na trh
Přijaté texty, P6_TA(2008)0053 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2007 o obchodních a hospodářských vztazích s Koreou
Přijaté texty, P6_TA(2007)0629 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. května 2008 o obchodních a hospodářských vztazích se Sdružením národů jihovýchodní Asie (ASEAN)
Přijaté texty, P6_TA(2008)0195 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu
Úř. věst.
C 293 E, 2.12.2006, s. 155. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 12. října 2006 o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a unií Mercosur za účelem uzavření meziregionální dohody o partnerství
Úř. věst.
C 308 E, 16.12.2006, s. 182. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o transatlantických hospodářských vztazích mezi EU a USA
Úř. věst.
C 298 E, 8.12.2006, s. 235. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 13. října 2005 o perspektivách obchodních vztahů mezi EU a Čínou
Úř. věst.
C 233 E, 28.9.2006, s. 103. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 28. září 2006 o hospodářských a obchodních vztazích EU s Indií
Úř. věst.
C 306 E, 15.12.2006, s. 400. ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A6-0283/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že Evropská unie je nejkonkurenceschopnější ekonomikou v oblasti obchodu se službami; vzhledem k tomu, že Unie je s 28% podílem na celkovém světovém vývozu největším vývozcem a poskytovatelem služeb na světě, a má proto značný zájem na tom, aby se otevřely nové trhy zboží, služeb a investic,
B. vzhledem k tomu, že v roce 2007 tvořilo odvětví služeb více než 75 % celkového HDP zemí EU25, vzhledem k tomu, že v Severní Americe tvořily služby ve stejném roce přibližně 78 %, v Africe 52 % a v Asii 60 % HDP,
C. vzhledem k tomu, že obchod se službami tvoří v současnosti 25 % světového obchodu, avšak v tomto odvětví hospodářství existuje obrovský potenciál ke zvyšování tohoto podílu a dalšímu vytváření nových pracovních míst,
D. vzhledem k tomu, že rozvoj kvalitní zaměstnanosti jde ruku v ruce s růstem počtu pracovních míst; konstatuje, že právě v odvětví služeb vzniká nejvíce částečných pracovních úvazků a že je nutné, aby byla při rozvoji tohoto hospodářského odvětví zohledňována doporučení Mezinárodní organizace práce (MOP),
E. vzhledem k tomu, že nejúčinnějším rámcem pro dosažení spravedlivého a poctivého obchodu se zbožím na celosvětové úrovni, jenž je založen na stanovení vhodných pravidel a zajištění jejich dodržování, zůstává systém mnohostranného obchodu, který probíhá v rámci Světové obchodní organizace (WTO); vzhledem k tomu, že úloha WTO s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu službami (GATS) musí zohledňovat odlišnou povahu odvětví služeb, které dost dobře neumožňuje kvantitativně měřit stupeň liberalizace nebo zbývající překážky obchodu,
F. vzhledem k tomu, že mnohostranným rámcem pro regulaci obchodu se službami je a musí být dohoda GATS; vzhledem k tomu, že tato dohoda nezakazuje státům, a zejména EU, aby sjednávaly dvoustranné dohody, které mají rozsáhlejší listiny specifických závazků, avšak zároveň je třeba zohlednit skutečnost, že by tyto dvoustranné dohody mohly mít negativní dopad na pokrok a význam mnohostranného rámce,
G. vzhledem k tomu, že efektivní infrastruktura služeb je předpokladem hospodářského úspěchu; vzhledem k tomu, že přístup ke službám světové kvality pomáhá vývozcům a výrobcům zboží a služeb z rozvojových zemí využívat svých konkurenčních výhod; vzhledem k tomu, že řadě rozvojových zemí se na základě zahraničních investic a znalostí také podařilo získat významnější postavení na mezinárodních trzích se službami; vzhledem k tomu, že liberalizace služeb se tak stala klíčovým prvkem mnoha rozvojových strategií,
H. vzhledem k tomu, že omezování obchodu a překážky, které vznikají až za hranicemi, nejen že narušují obchod se zbožím, ale také významně ovlivňují obchod se službami a zadávání veřejných zakázek,
I. vzhledem k tomu, že při otevírání trhu se službami by mělo být jasně rozlišováno mezi průmyslovými zeměmi a rozvojovými zeměmi a mezi jednotlivými rozvojovými zeměmi s cílem zohlednit jejich různý stupeň vývoje,
J. vzhledem k tomu, že by některé rozvojové země, a zejména nejméně rozvinuté země, měly posílit své řízení a správu a vytvořit účinné struktury a infrastruktury pro pozdvihnutí obchodu a rozšíření trhu se službami,
K. vzhledem k tomu, že je důležité, aby měl Parlament včas přístup ke znění jednotlivých pověření k jednání udělených Komisi,
Obecné poznámky
1. konstatuje, že mezinárodní obchod usilující o rozvoj a o snižování chudoby musí také přispět k sociálnímu pokroku a kvalitní zaměstnanosti, že pravidla obchodování musí být v souladu se sociálními normami MOP, a že opatření k boji proti zneužívání na pracovišti v jakékoli podobě (zejména zákaz nucené práce a dětské práce), stejně jako respektování svobody odborového sdružování jsou předpokladem vyváženého obchodu v zájmu všech; znovu připomíná nutnost zabývat se vzájemnými vztahy mezi obchodem a sociálními otázkami;
2. poukazuje na vysokou úroveň vnější konkurenceschopnosti evropských poskytovatelů služeb; vyzývá Komisi, aby v rámci obchodních jednání usilovala o progresivní i reciproční otevření přístupu na trh se službami a o politiku větší transparentnosti a předvídatelnosti pravidel a předpisů, doplněnou přísnými pravidly a sankcemi pro boj proti korupci a monopolům, s cílem zajistit občanům a podnikatelům obou smluvních stran přístup k širšímu okruhu služeb;
3. plně uznává stávající rozlišování mezi službami různé povahy – s hospodářskou a tržní hodnotou nebo bez takové hodnoty či služby založené na nutnosti uspokojovat veřejné potřeby a potřeby obecného zájmu;
4. připomíná, že Komise musí při sjednávání listin závazků zohledňovat zájmy jednotlivých členských států a rozvojových zemí;
5. zastává názor, že účinně fungující vnitřní trh se službami je důležitý pro konkurenceschopnost podniků EU v celosvětovém měřítku; zdůrazňuje, že v tomto směru hraje důležitou roli včasné a správné provedení a uplatňování právních předpisů Společenství včetně směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu
Úř. věst.
L 376, 29.12.2006, s. 36. ;
6. poukazuje na skutečnost, že odvětví služeb může nabídnout mnohá řešení problémů v oblasti životního prostředí, a domnívá se, že tato řešení představují jeden z klíčových aspektů přidané hodnoty vývozu know-how z EU; zdůrazňuje, že je důležité zohlednit význam odvětví služeb při vytváření politiky udržitelného rozvoje;
7. vítá skutečnost, že Komise klade důraz na zajištění toho, aby pozitivní dopady globalizace pocítili spotřebitelé; zdůrazňuje, že ve spojení s vysokou mírou ochrany spotřebitele je spravedlivá hospodářská soutěž v oblasti služeb nezbytným předpokladem toho, aby měli spotřebitelé prospěch z otevřeného evropského trhu;
8. je přesvědčen, že služby hrají významnou úlohu v každém hospodářství, a domnívá se, že větší otevření přístupu na trh se službami, při kterém budou zohledněny různé hospodářské okolnosti, je proto důležité nejen pro rozvinuté země, ale také pro země rozvojové;
9. zdůrazňuje, že požaduje-li Evropská unie deregulaci a liberalizaci služeb, je zapotřebí, aby zohlednila rozdílný stupeň rozvoje, a podtrhuje proto, že EU nemůže ani by neměla vnucovat ostatním zemím jeden univerzální model;
10. uznává svrchovanost států, a tedy jejich právo regulovat všechny oblasti služeb, zejména oblast veřejných služeb, bez ohledu na skutečnost, zda byly v rámci dohody GATS přijaty určité závazky, a to za předpokladu, že je tato regulace prováděna v souladu s článkem VI dohody GATS, který vnitrostátní regulaci upravuje; domnívá se, že trhy se službami potřebují pro své efektivní fungování jasná a právně jednoznačná pravidla;
11. poznamenává, že lepší efektivita, které by mohlo být dosaženo otevřením trhů konkurenci mezi poskytovateli služeb, pokud by bylo doprovázeno regulačními opatřeními na vnitrostátní úrovni, by mohla umožnit méně rozvinutým zemím zajišťovat pro své občany větší rozsah služeb; zdůrazňuje význam všeobecně dostupných a udržitelných služeb vysoké kvality za přijatelné ceny;
12. podtrhuje, že je zapotřebí stanovit pravidla a normy, kterými se liberalizace bude řídit; vybízí k odpovídajícímu a objektivnímu dodržování norem v oblasti ochrany životního prostředí a kvality, aniž by tím byly vytvářeny zbytečné překážky pro obchod;
13. vítá skutečnost, že Komise zpřístupnila veřejnosti soubor nabídek, které Společenství činí v rámci stávajících jednání na základě dohody GATS; domnívá se však, že by měla aktuální vývoj podrobněji projednávat s Parlamentem a příslušnými parlamentními výbory;
14. poukazuje na to, že obchod se službami je ve velké míře předáváním odborných znalostí mezi zeměmi, a že je proto volný obchod v oblasti služeb významnou součástí jakékoli rozvojové strategie, neboť umožňuje rozsáhlý, rychlý a účinný převod know-how;
15. uznává, že k určitým problémům ohledně poctivosti a transparentnosti při poskytování služeb v některých rozvojových zemích dochází často za spoluúčasti podniků z rozvinutých zemí;
16. požaduje, aby Komise předložila podrobný přehled odvětví specifických služeb, jako jsou služby v oblasti softwaru, filmu, logistiky a finanční služby, které hrají zásadní úlohu v některých rozvojových zemích a které jsou poskytovány a šířeny celosvětově; dále požaduje, aby Komise provedla podrobný rozbor dopadů výše uvedeného na evropský trh se službami;
17. požaduje, aby Komise předložila podrobný přehled služeb získávání významných údajů („data mining“), které jsou poskytovány na celosvětové úrovni; dále požaduje, aby Komise předložila podrobné informace o umístění, provozovatelích, rozsahu a kvalitě služeb;
Kolo jednání o rozvoji z Dohá a dohoda GATS
18. připomíná článek XIX dohody GATS, který stanoví, že členové zahájí nejpozději do pěti let od data vstupu dohody o WTO v platnost pravidelně se opakující kola jednání s cílem postupně dosáhnout vyšší míry liberalizace; připomíná, že taková jednání probíhají podle zásady jednotného závazku, a proto musí být vyvážená se zájmy navrženými v jiných oblastech jednání;
19. připomíná, že zásady zakotvené v dohodě GATS nezakazují privatizaci ani deregulaci; podtrhuje proto, že každý stát může liberalizovat jakékoli odvětví služeb; zdůrazňuje, že vázané závazky každého člena WTO v oblasti obchodu se službami jsou uvedeny v listinách specifických závazků přijatých podle dohody GATS a že každý člen může otevřít svůj trh nad rámec těchto svých závazků za předpokladu, že dodrží doložku nejvyšších výhod či ustanovení článku V (hospodářská integrace) dohody GATS;
20. připomíná, že kolo jednání o rozvoji z Dohá musí být zaměřeno na rozvoj, a že tedy jednání o obchodu se službami musí sloužit jednak zájmům EU a jednak přispět k hospodářskému rozvoji nejchudších zemí;
21. zdůrazňuje nutnost ponechat rozvojovým zemím určitou volnost, pokud jde o míru vzájemnosti při otevírání obchodu, tedy umožnit jim samostatně rozhodovat o tempu liberalizace;
22. vybízí k urychlenému přijetí rozhodnutí o souboru podmínek pro jednání o zemědělství a přístupu na trh s nezemědělskými výrobky, které umožní pokročit v jednáních o dohodě GATS; podtrhuje, že je důležité, aby členové WTO předložili velkorysé nabídky; vyjadřuje politování nad tím, že u většiny členů se tak dosud nestalo;
23. v této souvislosti vítá ohlášenou „signalizační“ konferenci, která má podnítit váznoucí jednání o službách v rámci kola jednání o rozvoji z Dohá; zdůrazňuje, že pro to, aby mohlo dojít k průlomu, je třeba, aby země jako Brazílie, Indie a Čína vylepšily své současné nabídky;
24. bere na vědomí žádost o zlepšení nabídek v kategorii 4, kterou adresovaly rozvojové země především Evropské unii a Spojeným státům; domnívá se, že je nezbytné nalézt správnou rovnováhu, která by uspokojila obě strany; vyzývá Komisi, aby jej informovala o veškerých změnách v porovnání s původními požadavky;
Dvoustranné a regionální dohody
25. vyzývá k tomu, aby byly ve dvoustranných a regionálních obchodních dohodách, o jejichž uzavření se v současné době jedná, přijaty jednoznačné a ambiciózní závazky;
26. bere na vědomí výsledky dosažené ve vztahu k dohodě o hospodářském partnerství s Karibským fórem států AKT (CARIFORUM); je přesvědčen, že obchod se službami je nástrojem rozvoje, pokud jsou zavedena důsledná a transparentní vnitrostátní pravidla, která poskytování služeb upravují;
27. podporuje konkrétně ujednání o kategorii 4 obsažená v dohodě EU-CARIFORUM; domnívá se, že tak lze zamezit nedostatečnému využití odborných znalostí;
28. domnívá se s ohledem na jednání o dohodě o volném obchodu mezi EU a sdružením ASEAN, že aspekty této dohody, které ovlivňují zadávání veřejných zakázek, investice a služby, by měly zohledňovat rozdílný stupeň rozvoje členů sdružení ASEAN a respektovat právo všech účastníků na regulaci veřejných služeb, zejména těch, které se týkají zajišťování základních potřeb, což by však nemělo bránit tomu, aby tam, kde stát není schopen služby požadované občany poskytovat, vyplnily mezeru soukromé firmy;
29. v souvislosti s jednáním o dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou vyjadřuje znepokojení nad obtížemi, s nimiž se potýkají zahraniční společnosti při přístupu na korejský trh se službami, včetně odvětví bankovnictví, pojišťovnictví, telekomunikací, zpravodajských agentur a právního poradenství; naléhá na Komisi, aby tento problém v rámci jednání o dohodě o volném obchodu řešila;
30. s ohledem na jednání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií zdůrazňuje význam partnerství EU s Indií a potřebu dosáhnout ambiciózní dohody se zásadními a rozsáhlými závazky a s co nejmenším omezením přístupu na indický trh pro všechny formy dodávek; zdůrazňuje, že by liberalizace obchodu se službami měla dosáhnout nejméně 90 %, a to jak v pokrytí odvětví, tak v objemu obchodu, což je v souladu s článkem V dohody GATS; zdůrazňuje, že omezení jsou zvláště naléhavá, pokud jde o finanční služby, cenné papíry, účetnictví, telekomunikace, distribuci, poštovní a kurýrní služby a právní služby;
31. vyjadřuje znepokojení nad jednáním o dohodě o volném obchodu EU-GCC, pokud jde o míru transparentnosti a odpovědnosti v odvětví finančních služeb, a zejména v oblasti investic státních investičních fondů;
Otázky týkající se jednotlivých odvětví
32. bere na vědomí nejnovější studii Světové banky, z níž vyplývá, že v některých zemích, jako je Etiopie, Nigérie, Keňa a Uganda, získává více než 40 % obyvatelstva, jež z hlediska ekonomického postavení spadá do nejnižšího kvintilu, zdravotní péči od soukromých poskytovatelů, kteří podnikají za účelem zisku; podtrhuje nutnost investic do tohoto odvětví, které umožní tyto potřeby uspokojovat; dále zdůrazňuje, že by EU měla podporovat vytváření náležitých vnitrostátních pravidel pro odvětví služeb v těchto zemích, aby mohly své trhy se službami v pozdější fázi otevřít;
33. konstatuje, že žádný z členů WTO dosud nepřijal žádné závazky pro odvětví distribuce vody; zdůrazňuje, že pokud bude takový závazek přijat, nezbavuje to příslušný stát možnosti stanovit úroveň jakosti, bezpečnosti, cen nebo jiné cíle v rámci dané politiky podle svého uvážení, přičemž stejná pravidla by platila pro zahraniční i domácí dodavatele;
34. zdůrazňuje význam kulturních služeb, jako je audiovizuální, hudební a vydavatelský průmysl, jak pro evropská průmyslová odvětví, tak pro naše obchodní partnery; vyzývá Komisi, aby proto zajistila náležitou vyváženost obchodu s kulturními službami a respektování ochrany práv duševního vlastnictví;
35. konstatuje, že v některých zemích, např. v Pákistánu a Indii, může soukromý sektor pomoci veřejnému sektoru při zajišťování vzdělání bez vyšších nákladů;
36. zdůrazňuje, že konkrétně cestovní ruch představuje významnou součást hospodářství řady rozvojových zemí; domnívá se proto, že má zásadní význam podpora ze strany Unie prostřednictvím rozvojové spolupráce a technické pomoci;
37. je přesvědčen, že na základě zavedených důsledných a transparentních vnitrostátních předpisů by opatrné a postupné otevření trhu s finančními službami v rozvojových zemích mohlo umožnit občanům a podnikatelům přístup k prostředkům pro vytváření pracovních míst a zmírňování chudoby v regionu, neboť by se již nemuseli spoléhat na státní monopol či instituce;
38. zastává názor, že v zájmu zvýšení své vnější konkurenceschopnosti musí Unie v rámci své obchodní politiky přijmout opatření, která by posílila bezpečnost elektronických transakcí a obchod a zlepšila ochranu údajů;
39. konstatuje, že služby, zejména finanční, mají dopad na mnoho oblastí působnosti, a zdůrazňuje, že toto usnesení je zaměřeno na obchod se službami, tj. na dosažení přístupu na trhy dobrovolným otevíráním těchto trhů prostřednictvím vyjednávání založeného na předkládání požadavků a nabídek; navrhuje, aby byly oblasti, jako je finanční dohled, regulace a další otázky týkající se různých aspektů finančních služeb, projednávány v rámci vhodného fóra;
40. rozhodně podporuje názor Komise, že přístup na trhy a volný obchod se službami jsou klíčovým prvkem lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost; zdůrazňuje, že otevřené trhy, společně s vyváženým a regulovaným volným obchodem se službami, budou výhodné pro všechny zúčastněné země a regiony;
41. konstatuje, že evropské společnosti jsou stále aktivnější na mezinárodní úrovni, že hybnou silou celosvětového hospodářského růstu jsou do značné míry třetí země a že by proto lepší přístup na trhy přispěl k posílení konkurenceschopnosti Evropské unie;
42. domnívá se, že obchod se službami je nezbytným doplňkem obchodu se zbožím a že by tyto dvě oblasti neměly být považovány za vzájemně oddělené;
43. domnívá se, že se ekonomika služeb stala z kvantitativního hlediska nejvýznamnějším hospodářským odvětvím ekonomik OECD a že vzhledem k tomu, že služby zajišťují klíčové bezprostřední vstupy, zejména ve vzájemně stále propojenějším globalizovaném světě, zvýší intenzivnější obchod a lepší dostupnost služeb hospodářský růst a přispěje k rozšíření a rozvoji podnikání, čímž se zlepší výkon ostatních průmyslových odvětví;
44. uznává, že v oblasti služeb představuje úsilí o přístup na trhy v rámci probíhajících jednání o rozvojovém programu WTO z Dohá náročný proces; vyzývá Komisi, aby usilovala o vyvážený soubor opatření s ambiciózní nabídkou v oblasti služeb, zejména finančních, v níž mají evropské subjekty konkurenceschopné odborné znalosti a vysoký potenciál růstu; poznamenává, že je nutné dodržovat pravidla a normy, aby nevznikaly necelní překážky, které mohou být v oblasti služeb citlivé;
45. vyzývá Komisi, aby při obchodních jednáních plně zohledňovala existenci služeb obecného zájmu a možný dopad otevření trhů na jejich organizaci;
46. poznamenává, že pokud jde o finanční služby, má EU jeden z nejotevřenějších trhů na světě, avšak zdůrazňuje, že Evropská unie musí při jednáních, jež se týkají obchodu se službami, postupovat ofenzivněji a vyváženěji a podpořit zásady otevřenosti, rozvoje a reciprocity;
47. zdůrazňuje, že je důležité, aby orgány finančních služeb držely krok se všemi aspekty vývoje na evropském i celosvětovém trhu finančních služeb; vyzývá Komisi a členské státy, aby posílily evropské regulační rámce a zintenzivnily dialog o regulaci mezi Evropskou unií a jejími obchodními partnery s cílem omezit překážky, které obchodu stojí v cestě;
48. vyzývá Komisi, aby se zabývala „offshorovými“ praktikami třetích zemí, jež oboustranně přínosné otevírání trhů ohrožují;
49. vyzývá členské státy, aby se společně s Komisí zasazovaly o integrovanější a soudržnější obchodní politiku, především v oblasti investic; poukazuje na to, že členské státy by neměly zveličovat rizika zahraničních investic, ale usilovat o účinnou otevřenost svých ekonomik a o společný přístup v rámci státních investičních fondů; bere na vědomí nutnost vyhodnotit otázky, jako je zabezpečení dodávek, především pokud jde o zahraniční investice státem vlastněných subjektů do energetiky; připomíná, že takové hodnocení nelze použít jako ochranářské opatření;
50. upozorňuje Komisi, že vzhledem k absenci reciprocity v dohodě WTO o veřejných zakázkách existují možná rizika, pokud jde o dodržování pravidel hospodářské soutěže v Evropské unii;
51. vyzývá Komisi, aby důsledněji bojovala proti padělání, zejména padělání prostřednictvím internetu, a to mimo jiné podporou lepší spolupráce vnitrostátních správních orgánů;
52. je zajedno s Komisí, pokud jde o její silnou podporu mnohostranných obchodních jednání, avšak poznamenává, že v oblasti obchodu se službami, zejména finančními, mohou být k dosažení přístupu na trhy vhodnější dohody o volném obchodu; důrazně podporuje uzavření plnohodnotných dohod o hospodářském partnerství se zeměmi AKT, které by zahrnovaly nejen zboží, ale také služby a investice, a umožňovaly by tak začlenění těchto zemí do celosvětové ekonomiky;
53. zdůrazňuje, že účinný přístup na trhy v oblasti finančních služeb vytváří lepší příležitosti pro hospodářskou soutěž, transparentnost a diverzifikaci; připomíná, že by účinný přístup na trhy mohl zejména v nových ekonomikách vést k výraznějšímu rozvoji místních finančních trhů, což by prospělo podnikům, které se zde chtějí usadit, a zajistit spotřebitelům širší výběr a kvalitnější výrobky;
54. s vědomím nedostatečné finanční, správní a institucionální kapacity zemí AKT vyzývá Komisi, aby při vyjednávání a provádění obchodních dohod se zeměmi, které jsou považovány za daňové ráje, zajistila dodržování mezinárodně schválených norem pro regulaci a dohled na poli finančních služeb;
55. domnívá se, že v rozvojových zemích je pro zapojení jednotlivců do základních hospodářských činností nezbytný především přístup k finančním službám (mikroúvěry, přístup k bankovním účtům a základním bankovním službám, hypotéky, leasing a faktoring, pojištění, penze a místní a mezinárodní převody), a žádá proto Komisi, aby přístup na trhy s finančními službami v rozvojových zemích více podporovala a aby vybízela ke zdravé obezřetné regulaci, k rozvoji konkurenčních trhů a vzdělávání v oblasti finančních služeb.
o
o o
56. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, vládám a parlamentům členských států, Světové obchodní organizaci a jejím členským zemím.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
ÚVOD
Účelem této zprávy je upozornit na význam obchodu se službami, který vytváří bohatství a pracovní místa pro všechny ekonomiky světa a zároveň podporuje rozvoj.
Služby představují na celém světě páteř hospodářství a obchodu, a to nejen jako prostředek k vytváření bohatství jako takového, ale také jako činitel, který zásadním způsobem podporuje hospodářství a průmysl jako celek např. prostřednictvím financí, logistiky a komunikací.
Pojem „obchod se službami“ zahrnuje širokou škálu odvětví, která nelze všechna vměstnat do jediné zprávy.
Proto se tato zpráva zaměří na obecnější témata týkající se služeb, jako je dohoda GATS a dvoustranné a regionální obchodní dohody, přičemž uvede i několik příkladů z některých odvětví.
SLUŽBY JSOU SOUČÁSTÍ HOSPODÁŘSTVÍ
Vzhledem k současnému stupni globalizace a rychlému technickému pokroku je více než kdy jindy nutné věnovat pozornost nejen obchodu s fyzickým zbožím, ale také obchodu se službami.
Z řady studií vyplývá, že služby tvoří stále větší podíl HDP téměř každé ekonomiky – v EU 75 %, v Severní Americe 78 %, v Africe 52 % a v Asii 60 %.
Ačkoli obchod se zbožím do velké míry závisí na efektivní ekonomice služeb, neznamená to, že by na obchod se službami mělo být pohlíženo stejně.
Vzhledem k tomu, že finanční, komunikační a odborné služby jsou klíčovými vedlejšími vstupy pro výrobu ve všech odvětvích, mohla by technická vylepšení v těchto oblastech vést ke zvýšení celkové produktivity.
Proto zatímco liberalizace obchodu se zbožím posouvá hospodářství směrem ke specializaci, otevření trhu se službami povolením zahraničních investic by mohlo přinést vyšší a vyvážený výstup a lepší infrastrukturu pro všechna hospodářská odvětví.
Tato zpráva upozorňuje na to, že služby nejsou doménou bohatších zemí, ale významnou a stále rostoucí součástí jakéhokoli hospodářství.
Názorným příkladem obrovského potenciálu růstu prostřednictvím služeb v chudých zemích je výrazný vzestup odvětví telekomunikací v Africe a Jižní Americe, který je ukázkou pokroku, jehož lze pomocí liberalizace a hospodářské soutěže dosáhnout.
Prudký rozvoj odvětví telekomunikací rovněž dokládá, že liberalizace služeb může vyvolat řetězovou reakci – díky oživení obchodu a snadnější globalizaci získávají podnikatelé a občané chudších zemí přístup ke komunikačním prostředkům a informacím, které by pro ně byly jinak nedostupné.
Je důležité zdůraznit, že otevření obchodu se službami není totéž co privatizace.
Vlády jednotlivých zemí mohou, přejí-li si to, stále nabízet služby státní banky, státních telekomunikací či státních vodárenských sítí, rovněž mohou místním a zahraničním podnikatelům či společnostem znemožnit, aby vedle státních služeb nabízeli služby konkurenční, ačkoli nestátní poskytování služeb by mohlo mnohé veřejné služby doplňovat, spíše než jim být na překážku.
Autor si uvědomuje, že je důležité, aby občané získali přístup a volbu, a to zejména v chudších zemích, kde místní či národní vlády nemají finanční prostředky či někdy dokonce ani zájem potřebné služby poskytovat.
V některých případech například vlády nejsou schopny zajistit dodávky nezávadné vody obyvatelům chudinských čtvrtí.
Z dostupných studií vyplývá, že mnoho chudých, kteří v těchto čtvrtích žijí, mohou platit za vodu dodávanou soukromými subjekty a také za ni skutečně platí, ačkoli se její cena může zpočátku zdát dost vysoká.
Je totiž často stále nižší, než cena, kterou museli platit překupníkům za vodu, která byla nebezpečná a nespolehlivá.
Nicméně alternativními poskytovateli mohou být místní podnikatelé, nemusí se nutně jednat o zahraniční subjekty.
Dále, například otevření obchodu s finančními službami by znamenalo, že by se občané nemuseli s žádostí o půjčky obracet na jedinou banku, kterou může vést osoba blízká zkorumpované vládě či příbuzný některého z členů této vlády.
Podobně občané často vítají otevření trhu se sdělovacími prostředky, které jim dává možnost výběru a posiluje svobodu projevu.
Autor pohlíží kriticky na případy, kdy je pojem kulturní rozmanitost používán jako záminka pro nepovolení nebo zákaz činnosti konkurenčních poskytovatelů mediálních služeb, aby bylo zachováno státní monopolní vysílání, které šíří státní propagandu.
DOHODA GATS A OSTATNÍ DVOUSTRANNÉ A REGIONÁLNÍ DOHODY
Stávající kolo jednání WTO o rozvoji z Dohá se nyní nachází ve slepé uličce, neboť se nepodařilo dosáhnout shody ohledně zemědělství.
Tato zpráva připomíná, že zemědělství, které je sice důležitým odvětvím pro přežití člověka, tvoří pouze malý podíl HDP a nemělo by bránit otevření jiných významných odvětví světového hospodářství.
EU by měla být morálním příkladem a snížit celní sazby a dotace, které překáží obchodu s fyzickým zbožím a zemědělství, s cílem dosáhnout vyšší hodnoty obchodu se službami, jenž je zásadní nejen pro výrobce a spotřebitele z EU, ale také pro občany chudších zemí.
Skutečnost, že mnohostranná jednání uvízla na mrtvém bodě, vedla k tomu, že mnoho zemí včetně EU se snaží pokročit v dvoustranných a regionálních dohodách.
Závazky, které byly ujednány v rámci dohody o hospodářském partnerství podepsané s Karibským fórem států AKT, ukazují jednoznačnou ochotu zařadit služby na pořad jednání.
Dohody o kategorii 4 by snad měly řešit odliv mozků i problém „plýtvání mozky“, kdy vzdělaní lidé v chudších státech nemají dostatek příležitostí, aby ve své zemi své schopnosti uplatnili.
9.
6.
2008
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru
pro Výbor pro mezinárodní obchod
o obchodování se službami
( 2008/2004(INI) )
Navrhovatel:
Olle Schmidt
NÁVRHY
Hospodářský a měnový výbor vyzývá Výbor pro mezinárodní obchod jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. připomíná, že služby, zejména finanční, mají dopad na mnoho oblastí působnosti, a zdůrazňuje, že toto usnesení se zaměřuje na obchodování se službami, tj. na dosažení přístupu k trhům dobrovolným otevíráním trhů metodou jednání na základě žádosti a nabídky; navrhuje, aby byly oblasti, jako je finanční dohled, regulace a další otázky týkající se různých aspektů finančních služeb, projednávány na vhodném fóru;
2. rozhodně podporuje názor Komise, která tvrdí, že přístup k trhům a volné obchodování se službami jsou klíčovým prvkem lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost; zdůrazňuje, že otevřené trhy, společně s vyváženým a regulovaným volným obchodováním se službami, budou výhodné pro všechny dotčené země a regiony;
3. připomíná, že evropské společnosti jsou stále aktivnější na mezinárodní úrovni, že hybnou silou celosvětového hospodářského růstu jsou do značné míry třetí země, a že by proto lepší přístup k trhům přispěl k posílení konkurenceschopnosti Evropské unie;
4. domnívá se, že obchodování se službami je nezbytným doplňkem obchodování se zbožím a že by tyto dva prvky neměly být považovány za vzájemně oddělené;
5. domnívá se, že se ekonomika služeb stala z kvantitativního hlediska nejvýznamnějším hospodářským odvětvím ekonomik OECD a že vzhledem k tomu, že služby poskytují klíčové bezprostřední vstupy, zejména ve vzájemně stále propojenějším globalizovaném světě, zvýší intenzivnější obchodování a větší dostupnost služeb hospodářský růst a usnadní nárůst a rozvoj podnikání, čímž se zlepší výkon ostatních průmyslových odvětví;
6. uznává, že v oblasti služeb představuje úsilí o přístup k trhům v rámci probíhajících jednání o rozvojovém programu WTO z Dohá náročný proces; vyzývá Komisi, aby se zasadila o vyvážený soubor opatření, který by byl ambiciózní, pokud jde o nabídku služeb, zejména služeb finančních, v nichž má Evropská unie konkurenceschopné odborné znalosti a velkou možnost růstu; poznamenává, že soulad s pravidly a normami je nutný k tomu, aby nevznikaly jiné než celní překážky, které mohou být v oblasti služeb citlivé;
7. vyzývá Komisi, aby při obchodních jednáních plně zohledňovala existenci služeb obecného zájmu a možný dopad otevření trhů na jejich organizaci;
8. poznamenává, že pokud jde o finanční služby, je trh EU jedním z nejotevřenějších trhů na světě, ale zdůrazňuje, že Evropská unie musí při jednáních o obchodování se službami postupovat ofenzivněji a vyváženěji a přijmout zásady otevřenosti, rozvoje a reciprocity;
9. zdůrazňuje, že je důležité, aby orgány finančních služeb držely krok se všemi aspekty vývoje na evropském i celosvětovém trhu finančních služeb; vyzývá Komisi a členské státy, aby posílily evropské regulační rámce a zintenzivnily dialog o regulaci mezi Evropskou unií a jejími obchodními partnery s cílem omezit obchodní bariéry;
10. vyzývá Komisi, aby se zabývala problémem daňových rájů v třetích zemích ( „offshore practices“ ), jež ohrožují oboustranný přínos, který může plynout z otevírání trhů;
11. vyzývá členské státy, aby se společně s Komisí zasazovaly o integrovanější a soudržnější obchodní politiku, především v oblasti investic; poukazuje na to, že členské státy by neměly zveličovat rizika zahraničních investic, ale usilovat o účinnou otevřenost svých ekonomik a o společný postoj v souvislosti se státními investičními fondy; bere na vědomí nutnost zhodnotit otázky, jako je zabezpečení dodávek, především pokud jde o zahraniční investice státních subjektů do energetiky; připomíná, že takové hodnocení nelze použít jako ochranářské opatření;
12. upozorňuje Komisi, že vzhledem k absenci reciprocity v dohodě WTO o veřejných zakázkách existují případná rizika související s dodržováním pravidel hospodářské soutěže v Evropské unii;
13. žádá Komisi, aby intenzivněji bojovala proti padělání, zejména padělání prostřednictvím internetu, a to mimo jiné podporou lepší spolupráce vnitrostátních správních orgánů;
14. souhlasí s Komisí v její podpoře mnohostranných obchodních jednání, ale poznamenává, že pokud jde o obchodování se službami, zejména finančními, mohou být k dosažení přístupu na trh vhodnější dohody o volném obchodu; velmi podporuje uzavření úplných dohod o hospodářském partnerství se zeměmi AKT, které by zahrnovaly nejen zboží, ale také služby a investice, a umožňovaly by tak začlenění těchto zemí do celosvětové ekonomiky;
15. zdůrazňuje, že účinný přístup k trhům v oblasti finančních služeb vytváří lepší příležitosti pro hospodářskou soutěž, transparentnost a diverzifikaci; připomíná, že by účinný přístup k trhům mohl zejména v nově rostoucích ekonomikách vést k většímu rozvoji místního finančního trhu, což by prospělo podnikům, které se zde chtějí usadit, a spotřebitelům by mohl poskytnout širší výběr a kvalitnější výrobky;
16. s vědomím slabé finanční, správní a institucionální kapacity zemí AKT vyzývá Komisi, aby při vyjednávání a provádění obchodních dohod se zeměmi, které jsou považovány za daňové ráje, zajistila dodržování mezinárodně schválených norem pro regulaci a dohled na poli finančních služeb;
17. domnívá se, že v rozvojových zemích je pro zapojení jednotlivců do základních hospodářských činností nezbytný především přístup k finančním službám (mikroúvěry, přístup k bankovním účtům a základním bankovním službám, hypotéky, leasing a faktoring, pojištění, penze a místní a mezinárodní převody), a žádá proto Komisi, aby přístup k trhům s finančními službami v rozvojových zemích více podporovala a aby vybízela ke zdravé obezřetné regulaci, k rozvoji konkurenčních trhů a vzdělávání v oblasti finančních služeb.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
3.6.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
34
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Florencio Luque Aguilar, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Mia De Vits, Harald Ettl, Margaritis Schinas
28.
5.
2008
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů
pro Výbor pro mezinárodní obchod
o obchodování se službami
( 2008/2004(INI) )
Navrhovatel:
Cristian Silviu Buşoi
NÁVRHY
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů vyzývá Výbor pro mezinárodní obchod jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. připomíná, že služby představují více než tři čtvrtiny evropského hospodářství a že mnoho služeb má zásadní význam pro konkurenceschopnost a inovace v dalších odvětvích výroby, jako např. v průmyslu a zemědělství;
2. domnívá se, že při stanovování spravedlivých obchodních podmínek v oblasti služeb je nutné zajistit soulad se zásadami vymezenými v článku 2 Smlouvy o ES;
3. zastává názor, že účinně fungující vnitřní trh se službami je důležitý pro konkurenceschopnost podniků EU v celosvětovém měřítku; zdůrazňuje, že důležitou roli hraje v tomto směru včasné a správné uplatňování a provádění právních předpisů Společenství včetně směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu
Úř. věst.
L 376, 29.12.2006, s. 36. ;
4. domnívá se, že vyvážená a ambiciózní politika v oblasti podnikání, a zejména evropský akt o drobném podnikání, by mohly posílit konkurenceschopnost malých a středních podniků; požaduje, aby nadcházející iniciativa řešila rovněž potřeby odvětví služeb, a vyjadřuje se ve prospěch právního nástroje;
5. připomíná význam služeb pro evropské hospodářství a vyjadřuje své znepokojení nad tím, jak malého pokroku bylo, pokud jde o služby, dosaženo při současném kole jednání Světové obchodní organizace;
6. upozorňuje na to, že nedostatek kvalifikovaných pracovníků představuje pro evropské odvětví služeb nový problém a že je třeba vypracovat opatření, která jej budou řešit mimo jiné prostřednictvím celoživotního vzdělávání a odborné přípravy pracovníků;
7. vyzdvihuje skutečnost, že odvětví služeb může nabídnout řadu řešení problémů v oblasti životního prostředí, a domnívá se, že tato řešení představují jeden z klíčových aspektů přínosu při vývozu evropského know-how; zdůrazňuje také, jak je důležité zohlednit potřeby odvětví služeb při vytváření politiky udržitelného rozvoje;
8. vítá, že Komise klade důraz na zajištění toho, aby pozitivní dopad globalizace pocítili spotřebitelé; zdůrazňuje, že v kombinaci s vysokým stupněm ochrany spotřebitele je spravedlivá hospodářská soutěž v oblasti služeb nezbytným předpokladem pro to, aby měli spotřebitelé z otevřeného evropského trhu prospěch.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
27.5.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
36
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Cristian Silviu Buşoi, Charlotte Cederschiöld, Gabriela Creţu, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Graf Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Toine Manders, Nickolay Mladenov, Catherine Neris, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Salvador Domingo Sanz Palacio, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Emmanouil Angelakas, Wolfgang Bulfon, Colm Burke, Giovanna Corda, Jan Cremers, Wolf Klinz, Manuel Medina Ortega, Gary Titley
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Elisabeth Morin, Sirpa Pietikäinen, Nicolae Vlad Popa
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
24.6.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
19
11
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Francisco Assis, Graham Booth, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Hénin, Syed Kamall, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, David Martin, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Vittorio Agnoletto, Eugenijus Maldeikis, Jan Tadeusz Masiel, Salvador Domingo Sanz Palacio, Carl Schlyter
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Marie-Arlette Carlotti, Małgorzata Handzlik, Christopher Heaton-Harris
