P7_TA-PROV(2011)0424
Prevence a náprava makroekonomické nerovnováhy ***I
A7-0183/2011
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy ( KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD) )
(Řádný legislativní postup: první čtení)
Evropský parlament
, –
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2010)0527 ),
–
s ohledem na čl.
294 odst.
2 a čl.
121 odst.
6 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C7-0301/2010 ),
–
s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,
–
s ohledem na čl.
294 odst.
3 Smlouvy o fungování Evropské unie,
–
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.
,
–
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Úř. věst.
C 218, 23.7.2011, s. 53.
,
–
s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7 0183/2011),
1.
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty, P7_TA(2011)0287 ).
;
2.
bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;
3.
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
4.
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.
P7_TC1-COD(2010)0281
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl.
121 odst.
6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky
Úř. věst C 150, 20.5.2011, s. 1.
,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Úř. věst.
C 218, 23.7.2011, s. 53.
,
v souladu s řádným legislativním postupem Postoj Ev ropského parlamentu ze dne 28. září 2011.
,
vzhledem k těmto důvodům: (1)
Koordinace hospodářských politik členských států v Unii
by se měla uskutečňovat v kontextu hlavních směrů hospodářských politik a hlavních zásad politiky zaměstnanosti a
měla
by zahrnovat dodržování hlavních zásad,
mezi něž patří stabilní ceny, zdravé
a udržitelné
veřejné finance a měnové podmínky a udržitelná platební bilance.
(2)
Je třeba
se poučit ze
zkušeností získaných v prvním desetiletí fungování hospodářské a měnové unie
a zejména je třeba dosáhnout lepší správy ekonomických záležitostí v Unii založené na větší odpovědnosti členských států
.
(2a)
Úspěšné vytvoření a zachování dynamického jednotného trhu by se mělo považovat za prvek správného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(2b)
Zdokonalený rámec pro správu ekonomických záležitostí by se měl opírat o několik vzájemně propojených a soudržných politik zaměřených na udržitelný růst, zejména o strategii Unie pro růst a zaměstnanost, o evropský semestr pro větší koordinaci hospodářských a rozpočtových politik, o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), o pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním.
(2c)
Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů.
Přestože se za protějšky Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu uznávají evropské orgány a jejich zástupci, příslušný výbor může dát příležitost členskému státu, jehož se doporučení nebo rozhodnutí Rady v souladu s čl.
7 odst.
2, čl.
8 odst.
2 a čl.
10 odst.
4 tohoto nařízení týká, možnost zúčastnit se výměny názorů.
Účast členských států je dobrovolná.
(2d)
Komise by měla zastávat silnější úlohu v rámci postupů posíleného dohledu, pokud jde o hodnocení, která jsou specifická pro jednotlivý členský stát, sledování, mise, doporučení a varování.
(3)
Zejména dohled nad hospodářskými politikami členských států by měl být rozšířen nad rámec rozpočtového dohledu
, aby tak zahrnoval podrobnější a formálnější rámec
s cílem zabránit nadměrné makroekonomické nerovnováze a pomoci postiženým členským státům navrhnout plán nápravných opatření, dříve než tyto odchylky zakořenění.
Toto rozšíření rámce hospodářského dohledu by mělo probíhat současně s prohlubováním fiskálního dohledu.
(4)
Aby bylo možné pomoci tuto nerovnováhu řešit, je zapotřebí postup podrobně stanovený právními předpisy.
(5)
Mnohostranný dohled uvedený v čl.
121 odst.
3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je vhodné doplnit o zvláštní pravidla pro odhalování
makroekonomické nerovnováhy a pro
prevenci a nápravu
nadměrné
makroekonomické nerovnováhy
v Unii a tato pravidla by měla být harmonizována s ročním cyklem mnohostranného dohledu
.
(6)
Tento postup by měl
zavést
mechanismus včasného varování, který odhalí vznikající makroekonomickou nerovnováhu.
Měl by být založen na využití orientačního a transparentního srovnávacího přehledu
zahrnujícího orientační prahové hodnoty
v kombinaci s ekonomickým úsudkem.
V rámci tohoto úsudku by měla být zohledněna mimo jiné nominální a reálná konvergence uvnitř i vně eurozóny.
(6a)
Při sestavování srovnávacího přehledu a souboru makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy by měla Komise úzce spolupracovat s Radou a Evropským parlamentem.
Měly by být určeny ukazatele a prahové hodnoty a v případě potřeby by měly být upraveny tak, aby odpovídaly měnící se povaze makroekonomické nerovnováhy, mimo jiné v důsledku nově vznikajících hrozeb pro makroekonomickou stabilitu či v souvislosti s větší dostupností příslušných statistik.
Komise by měla příslušným výborům Rady a Evropského parlamentu předkládat návrhy připomínek k plánům na stanovení a úpravu ukazatelů a prahových hodnot.
Komise by měla Radu a Evropský parlament informovat o změnách provedených v těchto ukazatelích a prahových hodnotách a uvést důvody, které ji k těmto změnám vedly.
(7)
Má-li
srovnávací přehled
sloužit jako prvek mechanismu včasného varování,
měl
by
sestávat z omezeného množství hospodářských
,
finančních
a strukturálních
ukazatelů relevantních pro odhalování makroekonomické nerovnováhy s příslušnými orientačními prahovými hodnotami.
Ukazatele a prahové hodnoty se v případě potřeby upravují tak, aby odpovídaly měnící se povaze makroekonomické nerovnováhy
, mimo jiné v důsledku nově vznikajících hrozeb pro makroekonomickou stabilitu či větší dostupnosti příslušných statistik.
Tyto ukazatele by neměly být chápány jako cíle hospodářské politiky, ale jako nástroje umožňující zohledňovat vývoj povahy makroekonomické nerovnováhy v Evropské unii.
(7a)
Při sestavování srovnávacího přehledu by se měl rovněž brát náležitý ohled na různorodé hospodářské podmínky, včetně důsledků dohánění vyspělejších ekonomik.
(8)
Překročení jedné nebo více orientačních prahových hodnot nemusí nutně znamenat, že vznikla makroekonomická nerovnováha, jelikož hospodářské politiky by měly zohledňovat vnitřní propojení mezi makroekonomickými proměnnými.
Závěry ze srovnávacího přehledu by neměly být vyvozovány automaticky: ekonomický
úsudek by měl zajistit, že budou dány do souvislostí všechny informace bez ohledu na to, zda se jedná o údaje obsažené ve srovnávacím přehledu či nikoli, a stanou se součástí souhrnné analýzy.
(9)
Na základě postupu při mnohostranném dohledu a
na základě
varovného mechanismu
nebo v případě neočekávaného a závažného hospodářského vývoje, který pro účely tohoto nařízení vyžaduje urychlenou analýzu,
by Komise měla určit členské státy, u nichž by měl být proveden hloubkový přezkum.
Hloubkový přezkum
by měl být prováděn, aniž by se předpokládalo, že existuje nerovnováha, a měl by
zahrnovat podrobnou analýzu zdrojů nerovnováhy v
posuzovaném
členském státě
s náležitým ohledem na hospodářské podmínky a okolnosti konkrétních států a na širší soubor analytických nástrojů, ukazatelů a kvalitativních informací specifických pro daný stát
.
Zpracovává-li Komise hloubkový přezkum, členské státy s ní spolupracují, aby měla k dispozici co nejúplnější a nejsprávnější údaje.
Komise dále náležitě zváží jakékoli další informace, které jsou podle dotčených členských států relevantní, a které daný členský stát Komisi a Radě poskytl.
Hloubkový přezkum by měl
být projednán v Radě a v rámci euroskupiny, pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro.
Hloubkový přezkum ve vhodných případech zohlední doporučení a výzvy Rady určené posuzovaným členským státům a přijaté v souladu s články 121, 126 a 148 Smlouvy o fungování EU a s články 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení a rovněž politické záměry posuzovaného členského státu uvedené v národním programu reforem, jakož i mezinárodní osvědčené postupy týkající se ukazatelů a metodik.
Rozhodne-li se Komise provést hloubkový přezkum v případě závažného a neočekávaného hospodářského vývoje vyžadujícího urychlenou analýzu, měla by o tom informovat dotčený členský stát.
(10)
Postup sledování a nápravy nepříznivé makroekonomické nerovnováhy s preventivními a nápravnými prvky bude vyžadovat posílené kontrolní nástroje vycházející z nástrojů používaných v rámci postupu při mnohostranném dohledu.
Může se jednat například o posílené kontrolní mise prováděné Komisí v členských státech
, přičemž v členských státech eurozóny a členských státech ERM II je uskutečňuje v součinnosti s Evropskou centrální bankou,
a
další podávání zpráv členským státem v případě vážné nerovnováhy nebo nerovnováhy ohrožující řádné fungování hospodářské a měnové unie.
Tohoto dialogu by se měli případně účastnit sociální partneři a další vnitrostátní zúčastněné subjekty.
(11)
Při posuzování nerovnováhy by měla být zohledněna její závažnost ▌a její případné negativní hospodářské a finanční odrazy
, které prohlubují zranitelnost hospodářství EU a ohrožují bezproblémové fungování měnové unie
.
Opatření k řešení makroekonomické nerovnováhy a rozdílů v konkurenceschopnosti jsou zapotřebí ve všech členských státech, zejména v eurozóně.
Povaha, význam a naléhavost politických úkolů se však může v závislosti na dotyčném členském státě značně lišit.
Politická opatření jsou vzhledem ke zranitelným místům a rozsahu nezbytné korekce obzvláště naléhavě potřebná v členských státech, které trvale vykazují vysoké schodky běžného účtu a velký pokles konkurenceschopnosti.
Rovněž v členských státech, které akumulují velké přebytky běžného účtu, by se měly politiky zaměřit na vypracování a provádění opatření, jež pomohou posílit jejich domácí poptávku a růstový potenciál.
(11a)
Rovněž je třeba brát v úvahu schopnost hospodářské korekce a výsledky dotčeného členského státu, pokud jde o zajištění souladu s dřívějšími doporučeními vydanými na základě tohoto nařízení a dalšími doporučeními vydanými na základě článku 121 Smlouvy o fungování EU v rámci mnohostranného dohledu, zejména hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie.
(12)
Pokud je zjištěna makroekonomická nerovnováha, dotčenému členskému státu by měla být dána doporučení týkající se vhodných politických opatření
, na nichž by se ve vhodných případech podílely příslušné výbory
.
Politická opatření dotčeného členského státu, jejichž cílem je odstranění nerovnováhy, by měla být přijata včas a měla by využívat veškeré dostupné politické nástroje pod kontrolou veřejných orgánů.
V souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU a vnitrostátních právních a politických ujednání by měly být zapojeny případně relevantní vnitrostátní subjekty, včetně sociálních partnerů.
Politická
opatření by měla být přizpůsobená konkrétním podmínkám dotčeného členského státu a měla by se vztahovat na hlavní oblasti hospodářské politiky, případně včetně fiskální a mzdové politiky, trhů práce, trhů produktů a služeb a regulace finančního sektoru.
Je třeba zohlednit závazky v rámci dohod ERM II.
(13)
Včasná varování a doporučení Evropské rady pro systémová rizika určená členským státům nebo Unii se týkají rizik makrofinanční povahy.
Měla by
si
případně
rovněž vyžádat
vhodná návazná
opatření
Komise, která by byla přijata
v souvislosti s dohledem nad nerovnováhou.
Je třeba přísně zachovávat nezávislost a důvěrnost informací Evropského výboru pro systémová rizika.
(14)
Pokud je zjištěna vážná makroekonomická nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje fungování hospodářské a měnové unie, měl by být zahájen postup při nadměrné nerovnováze, který může zahrnovat vydání doporučení členskému státu, požadavky na posílený dohled a sledování, a pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro, možnost vynucení v souladu s nařízením (EU) č. […/…] Úř. věst.
L […], […], s. […].
v případě přetrvávajícího nedodržení povinnosti přijmout nápravná opatření.
(15)
Všechny členské státy, u nichž byl zahájen postup při nadměrné nerovnováze, by měly vypracovat plán nápravných opatření obsahující podrobný popis navrhovaných politických opatření k provedení doporučení Rady.
Součástí plánu nápravných opatření by měl být harmonogram pro provedení plánovaných opatření.
Měl by být schválen Radou
formou doporučení
.
Toto doporučení by mělo být předáno Evropskému parlamentu.
(15a).
Rada by měla být zmocněna přijímat v jednotlivých případech rozhodnutí, v nichž konstatuje nesplnění doporučení, jež schválila v rámci plánu nápravných opatření.
Jako součást koordinace hospodářských politik členských států uplatňovaných v rámci Rady, jak uvádí čl.
121 odst.
1 Smlouvy o fungování EU, navazují tato jednotlivá rozhodnutí neoddělitelným způsobem na uvedená doporučení přijatá Radou v souladu s čl.
121 odst.
4 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s plánem nápravných opatření.
(16)
Jelikož účinného rámce pro odhalování a prevenci makroekonomické nerovnováhy nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a případů, kdy se vnitrostátní hospodářské politiky jednotlivých členských států odrážejí v Unii a eurozóně jako celku, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(16a)
Rada a Komise by měly při uplatňování tohoto nařízení plně ctít úlohu vnitrostátních parlamentů a sociálních partnerů a zohledňovat rozdíly ve vnitrostátních systémech, např. v systémech pro tvorbu mezd.
(16b)
Pokud Rada usoudí, že v členském státě se již neprojevuje nadměrná nerovnováha, bude postup uplatňovaný v případě nadměrné nerovnováhy ukončen poté, co Rada na doporučení Komise zruší doporučení podle článků 7, 8 a 10.
Tento krok bude vycházet z komplexní analýzy Komise, z níž bude vyplývat, že daný členský stát jednal v souladu s doporučeními Rady, a která bude prokazovat, že již pominuly příčiny a související rizika určená v doporučení, na jehož základě byl zahájen postup při nadměrné nerovnováze, přičemž budou mimo jiné zohledněny makroekonomický vývoj, vyhlídky a dopady na ostatní členské státy.
Ukončení postupu při nadměrné nerovnováze by mělo být učiněno veřejným prohlášením,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
Předmět a definice Článek 1 Předmět
1.
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro odhalování makroekonomické nerovnováhy v Unii
, jakož i pro
prevenci a nápravu
nadměrné makroekonomické nerovnováhy
.
1a.
Toto nařízení se uplatňuje v rámci evropského semestru, který je definován v nařízení (EU) č. […/…] o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik.
1b.
Uplatňování tohoto nařízení je plně v souladu s článkem 152 Smlouvy o fungování EU a doporučení vydaná na základě tohoto nařízení zohledňují vnitrostátní postupy a subjekty pověřené tvorbou mezd.
Nařízení zohledňuje článek 28 Listiny základních práv Evropské unie a jeho uplatňováním není dotčeno právo sjednávat, uzavírat a vymáhat kolektivní smlouvy ani právo na kolektivní opatření podle vnitrostátních právních předpisů a postupů.
Článek 2 Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
a)
„nerovnováhou“ rozumí
jakýkoli směřování k makroekonomickému vývoji
, který nepříznivě ovlivňuje, nebo má potenciál nepříznivě ovlivnit řádné fungování hospodářství členského státu nebo hospodářské a měnové unie nebo Unie jako celku,
b)
„nadměrnou nerovnováhou“ rozumí vážná nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje
nebo by mohla ohrozit
řádné fungování hospodářské a měnové unie.
Kapitola II
Odhalování nerovnováhy
Článek 3
Varovný mechanismus
1.
Cílem varovného mechanismu je umožnit včasné zjištění a sledování nerovnováhy.
Komise každoročně vypracuje zprávu obsahující kvalitativní hospodářské a finanční hodnocení vycházející ze srovnávacího přehledu se souborem ukazatelů srovnaných s orientačními prahovými hodnotami.
Zpráva i hodnoty ukazatelů srovnávacího přehledu se zveřejňují.
2.
▌Zpráva Komise
obsahuje
hospodářské a finanční hodnocení uvádějící pohyb ukazatelů do souvislostí, přičemž
při posuzování vývoje nerovnováhy vychází
v případě potřeby ▌z dalších
relevantních
hospodářských a finančních ukazatelů.
Závěry ze srovnávacího přehledu nebudou vyvozovány mechanicky: hodnocení zohlední vývoj nerovnováhy v Unii a v eurozóně.
Zpráva rovněž uvádí, zda překročení ▌prahových hodnot v jednom nebo více členských státech svědčí o možném vzniku nerovnováhy.
Hodnocení členských států vykazujících vysoký schodek běžného účtu se může lišit od hodnocení členských států, které hromadí velké přebytky běžného účtu.
3.
Zpráva určí členské státy, o nichž se Komise domnívá, že
mohou být
postiženy nerovnováhou či u nich
může hrozit
riziko vzniku nerovnováhy.
3a.
Zpráva musí být včas předána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
4.
V rámci mnohostranného dohledu v souladu s čl.
121 odst.
3 Smlouvy o fungování EU Rada projedná a
celkově zhodnotí
zprávu Komise ▌. euroskupina zprávu projedná, pokud se ▌týká členských států, jejichž měnou je euro.
Článek 4 Srovnávací přehled
1.
▌Srovnávací přehled
, zahrnující rovněž ukazatele, se používá jako nástroj usnadňující
včasné zjištění a sledování nerovnováhy.
2.
Srovnávací přehled tvoří
několik relevantních, praktických, jednoduchých, měřitelných a dostupných
makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy.
Jeho účelem je umožnit včasné odhalení makroekonomické nerovnováhy, a to jak nerovnováhy vznikající v krátké době, tak i nerovnováhy, k níž dochází v důsledku strukturálních a dlouhodobých tendencí.
2a.
Srovnávací přehled zahrnuje mimo jiné ukazatele, které jsou užitečné pro včasné zjištění:
a)
vnitřní nerovnováhy, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku veřejného a soukromého zadlužení, vývoje na finančních trzích a trzích s aktivy, a to i na trzích s nemovitostmi, vývoje toku úvěrů ve veřejném sektoru a vývoje nezaměstnanosti;
b)
vnější nerovnováhy, včetně nerovnováhy, vznikající v důsledku vývoje běžného účtu a čistých investičních pozic členských států, reálných směnných kurzů, podílů na vývozních trzích a změn ve vývoji cen a nákladů, necenové konkurenceschopnosti, a to s ohledem na různé složky produktivity.
2b.
Při vyvozování ekonomických závěrů ze srovnávacího přehledu v rámci mechanismu včasného varování věnuje Komise náležitou pozornost vývoji reálné ekonomiky, tedy i ekonomickému růstu, vývoji v oblasti zaměstnanosti, nominální a reálné konvergenci uvnitř a vně eurozóny, vývoji produktivity a faktorům podněcujícím její rozvoj, jako jsou výzkum a vývoj a zahraniční a domácí investice, a rovněž vývoji v odvětvích ovlivňujících HDP a stav běžného účtu, včetně energetiky.
Srovnávací přehled zahrnuje rovněž orientační prahové hodnoty pro ukazatele, které mají sloužit jako úrovně varování.
Výběr ukazatelů a prahových hodnot má vést k podpoře konkurenceschopnosti EU.
Srovnávací přehled ukazatelů má horní a dolní prahové hodnoty pro varování, není-li to nežádoucí, a rozlišuje mezi členskými státy eurozóny a mimo eurozónu, pokud je to odůvodněno zvláštními znaky měnové unie a relevantními hospodářskými podmínkami.
Při vypracovávání srovnávacího přehledu by se měl brát náležitý ohled na různorodé hospodářské podmínky, včetně důsledků dohánění vyspělejších ekonomik.
2c.
Při navrhování ukazatelů stability finančního trhu je třeba náležitě zohlednit práci Evropského výboru pro systémová rizika.
Komise vyzve Evropskou radu pro systémová rizika, aby se vyjádřila k návrhu ukazatelů, které jsou významné pro stabilitu finančního trhu.
3.
Seznam ukazatelů
a prahových hodnot
, které mají být zahrnuty do srovnávacího přehledu, ▌se
zveřejňuje
.
4.
▌
Přiměřenost
srovnávacího přehledu, včetně složení ukazatelů, stanovených prahových hodnot a používané metodiky,
se pravidelně vyhodnocuje a v případě potřeby dojde k jejich úpravě či změně
.
Změny provedené v podkladové metodice a složení srovnávacího přehledu a souvisejících prahových hodnotách se zveřejňují.
4a.
Hodnoty pro ukazatele srovnávacího přehledu se aktualizují alespoň jednou ročně.
Článek 5 Hloubkový přezkum
1.
S ohledem na diskuse vedené v Radě a euroskupině podle čl.
4 odst.
4
nebo v případě neočekávaného a závažného hospodářského vývoje, který pro účely tohoto nařízení vyžaduje urychlenou analýzu,
Komise připraví hloubkový přezkum pro každý členský stát, o němž se domnívá, že
může být
postižen nerovnováhou nebo
že mu takové postižení hrozí
. ▌.
Hloubkový přezkum vychází z podrobné analýzy konkrétní situace příslušné země, včetně odlišných výchozích pozic v jednotlivých členských státech; zabývá se širokou škálou hospodářských proměnných a používá analytické nástroje a kvalitativní informace specifické pro danou zemi.
Přihlíží ke zvláštnostem jednotlivých států v oblasti pracovních vztahů a sociálního dialogu.
Komise dále náležitě zváží jakékoli další informace, které jsou podle názoru příslušného členského státu relevantní, a které daný členský stát předložil.
Společně s provedením tohoto přezkumu se v dotčeném členském státě provedou kontrolní mise podle článku 11b.
2.
Součástí tohoto hloubkového přezkumu je hodnocení toho, zda se v členském státě projevuje nerovnováha a zda tato nerovnováha představuje nadměrnou nerovnováhu.
Zabývá se původem nerovnováhy na pozadí převládajících hospodářských podmínek, včetně hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a odrazů vnitrostátních hospodářských politik.
Přezkum analyzuje příslušný vývoj týkající se strategie Unie pro růst a zaměstnanost.
Zohledňuje také závažnost hospodářského vývoje v Unii a v eurozóně jako celku.
Zohledňuje zejména:
a)
ve vhodných případech
doporučení či výzvy Rady
členským státům, které jsou předmětem přezkumu,
přijaté v souladu s články 121
,
126
a 148
Smlouvy o fungování EU a podle článků 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení;
b)
politické záměry členského státu, který je předmětem přezkumu, jak je odráží
národní programy reforem a ve vhodných případech
program stability nebo
konvergenční program
;
c)
veškerá ▌varování či doporučení Evropské rady pro systémová rizika
týkající se systémových rizik
, která se
řeší nebo která se
vztahují k členskému státu, který je předmětem přezkumu;
musí být zachována důvěrnost informací Evropské rady pro systémová rizika.
2a.
Hloubkový přezkum se zveřejňuje.
Komise informuje o výsledcích hloubkového přezkumu Radu a Evropský parlament.
Článek 6 Preventivní opatření
1.
Pokud na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 tohoto nařízení dospěje Komise k závěru, že se členský stát potýká s nerovnováhou, informuje o tom
příslušným způsobem
Radu
, euroskupinu a Evropský parlament
.
Rada může na základě doporučení Komise určit dotčenému členskému státu nezbytná doporučení v souladu s postupem stanoveným v čl.
121 odst.
2
Smlouvy o fungování EU
.
2.
Rada o
doporučení
informuje Evropský parlament.
Doporučení Rady se zveřejní.
2a.
Doporučení Rady a Komise musí být v souladu s článkem 152 Smlouvy o fungování EU a zohledňovat článek 28 Listiny základních práv Evropské unie.
3.
Rada
toto
doporučení každoročně přezkoumává
v rámci evropského semestru
a může je v případě potřeby v souladu s odstavcem 1
upravit
.
KAPITOLA III
Postup při nadměrné nerovnováze Článek 7 Zahájení postupu při nadměrné nerovnováze
1.
Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se dotčený členský stát potýká s nadměrnou nerovnováhou, informuje o tom
příslušným způsobem
Radu
, euroskupinu a Evropský parlament
.
Komise o této skutečnosti informuje také příslušné evropské orgány dohledu a Evropskou radu pro systémová rizika, která přijme opatření, jež považuje za nezbytná.
2.
Rada může na základě doporučení Komise přijmout doporučení v souladu s čl.
121 odst.
4 Smlouvy o fungování EU obsahující prohlášení o existenci nadměrné nerovnováhy a doporučující dotčenému členskému státu, aby přijal nápravná opatření.
Uvedené
doporučení
specifikuje
povahu nerovnováhy a
její důsledky a určí soubor politických doporučení, kterými
je třeba
se řídit
, a lhůtu, v níž musí dotčený členský stát
předložit plán nápravných
opatření.
Rada může
své
doporučení zveřejnit, jak stanoví čl.
121 odst.
4 Smlouvy o fungování EU.
Článek 8 Plán nápravných opatření
1.
Každý členský stát, u něhož je zahájen postup při nadměrné nerovnováze, předloží Radě a Komisi
v souladu s článkem 7 a ve lhůtě stanovené v doporučení
plán nápravných opatření
založený na doporučení
.
Plán nápravných opatření stanoví specifická ▌politická opatření, která dotčený členský stát provedl či plánuje provést, a obsahuje harmonogram plánu pro jejich provedení.
Plán nápravných opatření zohlední hospodářské a sociální dopady těchto politických opatření a bude v souladu s hlavními směry hospodářských politik a hlavními zásadami politiky zaměstnanosti.
2.
Rada tento plán nápravných opatření na základě zprávy Komise do dvou měsíců od jeho předložení posoudí.
Pokud je považován na základě
doporučení
Komise
za
dostačující, Rada
jej schválí formou doporučení, v němž uvede seznam požadovaných konkrétních opatření a lhůt pro jejich přijetí a stanoví časový harmonogram dohledu, přičemž náležitě zohlední komunikační kanály používané pro přenos informací a uzná, že mezi přijetím nápravných opatření a skutečným vyřešením nerovnováhy mohou být dlouhé prodlevy.
2a.
Budou-li přijatá opatření nebo opatření předpokládaná v plánu nápravných opatření či časový harmonogram pro jejich provádění považovány na základě doporučení Komise za nedostačující, přijme Rada doporučení určené danému členskému státu, aby předložil nový plán nápravných opatření, a to zpravidla do dvou měsíců.
Nový plán nápravných opatření bude přezkoumán v souladu s postupem uvedeným v tomto článku.
3.
Plán nápravných opatření, zpráva Komise a
doporučení
Rady uvedené v
odstavcích 2 a 2a
se zveřejní.
Článek 9 Sledování nápravných opatření
1.
Komise sleduje provádění
doporučení přijatého podle čl.
8 odst.
2
.
Za tímto účelem členský stát podává Radě a Komisi v pravidelných intervalech zprávy v podobě zpráv o pokroku, jejichž četnost stanoví Rada v doporučení uvedeném v
čl.
8 odst.
2
.
2.
Rada zprávy o pokroku členských států zveřejní.
3.
Komise může v dotčeném členském státě provádět
posílené
kontrolní mise za účelem sledování provádění plánu nápravných opatření
, a pokud se tyto mise týkají členských států, jejichž měnou je euro nebo které se podílejí na ERM II, vykonává tyto mise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou.
Z tohoto důvodu jsou do dialogu případně zapojeni i sociální partneři a další zúčastněné subjekty v daném členském státě.
4.
V případě výrazné relevantní změny hospodářské
situace ▌může Rada na doporučení Komise změnit doporučení přijatá na základě
čl.
8 odst.
2
v souladu s postupem stanoveným v tomtéž článku.
Dotčený členský stát
bude ve vhodných případech vyzván, aby předložil
revidovaný plán nápravných opatření, který se posoudí v souladu s postupem stanoveným v článku 8.
Článek 10 Posouzení nápravných opatření
1.
Rada na základě zprávy Komise
posoudí
, zda dotčený členský stát přijal doporučená nápravná opatření
v souladu s doporučením vydaným podle čl.
8 odst.
2
▌.
2.
Zpráva Komise se zveřejní.
3.
Rada provede posouzení
ve lhůtě, kterou ▌stanovila ve svých doporučeních přijatých v souladu s
čl.
8 odst.
2
.
4.
V případě, že Rada dospěje k závěru, že členský stát doporučená nápravná opatření nepřijal,
přijme
na doporučení Komise
rozhodnutí, v němž konstatuje jejich nesplnění a
▌doporučení, jež stanoví
nové lhůty k provedení
těchto nápravných opatření.
V takovém případě je informována Evropská rada a závěry kontrolních misí uvedených v čl.
9 odst.
3 se zveřejní.
Doporučení Komise, v němž se konstatuje nesplnění, se považuje za Radou přijaté, pokud Rada do deseti dnů od jeho přijetí Komisí nerozhodne kvalifikovanou většinou o jeho zamítnutí.
Dotčený členský stát může požádat o svolání zasedání Rady, na němž se bude o tomto rozhodnutí hlasovat.
5.
V případě, že
se
Rada
na základě zprávy Komise domnívá
, že členský stát doporučená nápravná opatření přijal,
má se za to, že se
postup při nadměrné nerovnováze
probíhá, ale dočasně se upustí od přijímání dalších kroků a sledování pokračuje v souladu s časovým harmonogramem přijatým v doporučeních podle čl.
8 odst.
2
.
Rada zveřejní důvody, které ji vedly k pozastavení postupu, a vezme přitom na vědomí nápravná politická opatření přijatá členským státem.
▌
Článek 11 Ukončení postupu při nadměrné nerovnováze
Rada zruší doporučení vydaná v souladu s články 7, 8 a 10
, jakmile ▌na základě doporučení Komise konstatuje, že členský stát již není postižen nadměrnou nerovnováhou
uvedenou v doporučení podle čl.
7 odst.
2 , a tuto skutečnost zveřejní.
Článek 11a
Hlasování v Radě
Při přijímání opatření uvedených v článcích 7 až 11 Rada nepřihlíží k hlasu člena Rady zastupujícího dotyčný členský stát.
Článek 11b
Kontrolní mise
1.
Komise zajišťuje nepřetržitý dialog s orgány členských států v souladu s cíli tohoto nařízení.
Komise za tímto účelem provádí zejména mise za účelem posouzení skutečné hospodářské situace v členském státě a určení rizik či problémů při plnění cílů tohoto nařízení.
2.
Zvýšený dohled může být prováděn nad členskými státy, kterých se týká doporučení ohledně existence nadměrné nerovnováhy v souladu s čl.
7 odst.
2 tohoto nařízení pro účely sledování na místě.
3.
Jestliže je dotčený členský stát členským státem, jehož měnou je euro nebo se podílí na ERM II, může Komise vyzvat představitele Evropské centrální banky, aby se účastnili kontrolních misí.
4.
Komise oznámí Radě výsledky mise uvedené v druhém odstavci a případně rozhodne o jejich zveřejnění.
5.
Při organizování kontrolních misí uvedených v druhém odstavci předá Komise dotčenému členskému státu prozatímní zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
Článek 11c
Hospodářský dialog
1.
Za účelem posílení dialogu mezi orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, předsedu Komise a případně předsedu euroskupiny, aby před tímto výborem vystoupili a vedli rozpravu o:
a)
informacích, které Rada poskytla v souvislosti s hlavními směry hospodářských politik podle čl.
121 odst.
2 Smlouvy o fungování EU;
b)
obecných pokynech členským státům, které vydala Komise na začátku ročního cyklu dohledu;
c)
jakýchkoliv závěrech, které vyvodila Evropská rada v souvislosti s pokyny pro hospodářské politiky v rámci evropského semestru;
d)
výsledcích mnohostranného dohledu prováděného v rámci tohoto nařízení;
e)
jakýchkoliv závěrech, k nimž dospěla Evropská rada v souvislosti s pokyny pro mnohostranný dohled a s jeho výsledky;
f)
jakémkoliv přezkumu provádění mnohostranného dohledu na konci evropského semestru;
g)
doporučeních přijatých v souladu s čl.
7 odst.
2, čl.
8 odst.
2 a čl.
10 odst.
4 tohoto nařízení;
2.
Příslušný výbor Evropského parlamentu může poskytnout členským státům, kterých se týká doporučení nebo rozhodnutí Rady v souladu s čl.
7 odst.
2, čl.
8 odst.
2 a čl.
10 odst.
4, možnost zúčastnit se výměny názorů.
3.
Komise a Rada pravidelně informují Evropský parlament a Radu o výsledcích uplatňování tohoto nařízení.
Článek 11d
Přezkum
1.
Do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let zveřejní Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
V této zprávě mimo jiné vyhodnotí:
a)
účinnost tohoto nařízení
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a udržitelné konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
2.
Je-li to vhodné, je ke zprávě připojen návrh změn tohoto nařízení.
3.
Zpráva bude předložena Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 11e
Zpráva
Komise každý rok podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení, včetně aktualizace srovnávacího přehledu uvedené v článku 4, a předkládá ji Radě a Evropskému parlamentu v rámci evropského semestru.
KAPITOLA IV
Závěrečná ustanovení Článek 12 Vstup v platnost
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v
Úředním věstníku Evropské unie
.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V … dne ...
Za Evropský parlament Za Radu
předseda předseda
nebo
předsedkyně
ANNEX
Statement of the Commission
The Commission welcomes the adoption of the Regulation on the prevention and the correction of macroeconomic imbalances.
The Regulation recognises that the nature, importance and urgency of the policy challenges may differ significantly depending on the Member States concerned, and that given vulnerabilities and the magnitude of the adjustment required, the need for policy action is particularly pressing in Member States showing persistently large current-account deficits and competitiveness losses.
It also recognises that in Member States that accumulate large current account surpluses, policies should aim to identify and implement the measures that help strengthening their domestic demand and growth potential.
In implementing the Regulation, the Commission is fully committed to respect this approach and will ensure that macroeconomic surveillance covers countries with current account deficits and surpluses with appropriate differentiation as regards the urgency of policy responses and the type of corrective actions required.
