KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0141/2006
26.
4.
2006
ZPRÁVA
o pobřežním rybolovu a problémech rybářů lovících u pobřeží
(2004/2264(INI))
Výbor pro rybolov
Zpravodaj:
Seán Ó Neachtain
PE 357.550v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................9
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ...............................15
POSTUP...................................................................................................................................18
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o pobřežním rybolovu a problémech rybářů lovících u pobřeží
( 2004/2264(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na společnou rybářskou politiku,
– s ohledem na nařízení o Evropském rybářském fondu,
– s ohledem na článek 11 nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 ze dne 17. prosince 1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu
1 Úř. věst L 344, 28.12.2001, s. 17.
Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 485/2005 (Úř. věst.
L 81, 30.3.2005, s. 1).
1 ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 5. dubna 2001 o rybolovu: bezpečnost a příčiny nehod
2 Úř. věst.
C 21 E, 24.1.2002, s. 359.
2 ,
– s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky
3 Úř. věst.
L 358, 31.12.2002, s. 59.
3 ,
– s ohledem na nařízení Rady 1421/2004 ze dne 19. července 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu
4 Úř. věst.
L 260, 6.8.2004, s. 1.
4 ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2005 o ženských sdruženích: rybolov, zemědělství a rozmanitost
5 Přijaté texty, P6_TA(2005)0532 .
5 ,
– s ohledem na Lisabonskou strategii,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A6‑0141/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že pobřežní rybolov, zvláště drobný a tradiční rybolov, významným způsobem přispívá k dobrým socio-ekonomickým podmínkám pobřežních komunit, a to svým vlivem na místní rozvoj, zachováním/vytvářením pracovních míst v rybolovu a souvisejících odvětvích, dodávkami čerstvých ryb a udržováním tradiční místní kultury,
B. vzhledem k tomu, že ekonomická a sociální krize, ovlivňující odvětví rybolovu, se dotýká především loďařských segmentů s menší konkurenceschopností, obzvláště pobřežního rybolovu,
C. vzhledem k tomu, že v současné době existují nejrůznější opatření vztahující se k různým aspektům drobného rybolovu v mnoha předpisech Společenství,
D. vzhledem k tomu, že společná rybářská politika a její nástroje, zvláště s ohledem na budoucí energetický rámcový program, musí brát v úvahu pobřežní rybolov, především drobný a tradiční rybolov, a přizpůsobit se jeho specifickým problémům,
E. vzhledem k tomu, že je důležité v rámci Evropské unie zajistit budoucnost pobřežního rybolovu, který výrazně přispívá k zaměstnanosti v pobřežních oblastech, a současně zohlednit to, že je třeba zabránit nadměrné kapacitě loďstva v tomto segmentu, a z toho vyplývajícímu vyčerpání rybolovných zdrojů,
F. vzhledem k tomu, že navzdory vysoké nezaměstnanosti a stárnutí obyvatelstva provozujícího pobřežní rybolov je nábor mladých lidí v některých pobřežních oblastech nedostatečný,
G. vzhledem k tomu, že se v určitých pobřežních oblastech, zejména na ostrovech a v odlehlých pobřežních oblastech, projevuje vysoká závislost na rybolovu a průmyslu, který s rybolovem souvisí,
H. vzhledem k tomu, že velká část zpracovatelského průmyslu v nejodlehlejších oblastech má zajištěnu svou konkurenceschopnost a schopnost ekonomického růstu podporou Společenství,
I. vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech se vyskytuje nedostatek přesných statistických údajů o odvětví pobřežního rybolovu, což znemožňuje provedení řádné analýzy a srovnání tohoto odvětví,
J. vzhledem k tomu, že vyvstává potřeba nového přístupu Společenství, směřujícího k harmonizaci a vyloučení rozdílného přístupu k oblasti rybolovu v různých členských státech, s ohledem na nesourodé politiky pobřežního rybolovu jednotlivých členských států,
K. vzhledem k tomu, že s ohledem na zásadní potenciální úlohu zastupujících organizací a orgánů místní správy v rozvoji odvětví na místní úrovni vyvstává potřeba projektů a různých aktivit prováděných výše uvedenými subjekty na podporu pobřežního rybolovu, zvláště drobného a tradičního, které by měly být iniciované a podporované na úrovni Společenství,
L. vzhledem k tomu, že je důležité pro rybáře lovící u pobřeží, aby se začlenili do obchodního procesu, a tím zlepšovali mechanismus odbytu svých výrobků, a aby podporovali revizi KOMu o rybářských produktech s cílem zajištění spravedlivějších výkupních cen a podpory lepšího přerozdělení přidané hodnoty v dodavatelském řetězci,
M. vzhledem k tomu, že je důležité zajistit zastoupení rybářů a jejich zastupujících organizací v rozhodovacím procesu týkajícím se společné rybářské politiky, ochrany mořského ekosystému a obnovy stavu ryb, aby bylo podpořeno použití principu kooperativního řízení a decentralizace při uplatňování společné rybářské politiky (CFP),
N. s ohledem na nejistotu ovlivňující příjmy a mzdy v odvětví, danou marketingovými postupy a metodami, které určují výkupní cenu při zahájení prodeje, a s ohledem na nepravidelnou povahu činnosti,
O. vzhledem k tomu, že odvětví pobřežního rybolovu je postiženo také zvýšením proměnlivých nákladů a současně i vysoce nestabilními cenami pohonných hmot,
P. vzhledem k tomu, že vzrůstá napětí a boj o rybolovné zdroje mezi rybáři provozujícími pobřežní rybolov pro vlastní obživu a rekreačními rybáři, a vzhledem k tomu, že jde o problém, který je třeba řešit,
Q. vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit, aby techniky pobřežního rybolovu také přispívaly ke zlepšení ochrany životního prostředí a udržitelnému rozvoji odvětví rybolovu,
R. s ohledem na nezbytnost podporovat odbornou přípravu pracovníků v pobřežním rybolovu,
1. zdůrazňuje, že pobřežní rybolov významně přispívá nejen k místnímu hospodářství, ale také k udržení sociální struktury pobřežních komunit, neboť vytváří více pracovních míst na množství chycených ryb, než je tomu v jiných oddílech loďstva, zvláště na ostrovech a v odlehlých pobřežních oblastech;
2. je přesvědčen, že činnost pobřežního rybolovu je pro zachování kulturních tradic a zvyků důležitá, a to nejen k zajištění ochrany kulturní diverzity v dotčených regionech, ale také k samotnému přežití celých pobřežních komunit; dále je přesvědčen, že tyto tradice a zvyky musí být zachovány;
3. uznává, že pobřežní rybolov může a musí hrát konstruktivní úlohu při ochraně a zachování životního prostředí mořského pobřeží;
4. uvědomuje si však, že jestliže bude kapacita pobřežního loďstva příliš velká, může rovněž přispět k vyčerpání rybolovných zdrojů;
5. je toho názoru, že členské státy by měly jako součást regionální politiky používat společné mechanismy k ochraně pobřežního rybolovu s cílem zajistit schopnosti jeho kontinuity a měly by dosáhnout cílů a uplatnění specifických opatření závislých na přírodních podmínkách v pobřežních zónách a při ochraně rybolovných zdrojů; pobřežní zóny jsou oblasti, kde se mnoho druhů ryb, včetně průmyslových ryb, jiker a potěru, stává vzácnými;
6. je ovšem přesvědčen, že je nezbytné pokračovat ve výzkumu úlohy a vlivu pobřežního rybolovu, a to s cílem zajistit, aby všechny činnosti spojené s rybolovem byly neustále na udržitelné úrovni;
7. domnívá se, že je potřebný zvláštní výzkum zaměřený na ochranu rybolovu, který je prováděn v oblasti do tří námořních mil od pobřeží plavidly kratšími než 12 m a používajícími pasivní lovná zařízení;
8. navrhuje vyloučit používání lovných zařízení, která ohrožují udržitelnost pobřežních stavů mořských živočichů a životaschopnost sociálních struktur spojených s rybolovem;
9. uznává problémy s vytvořením společné definice pobřežního rybolovu na úrovni EU, a proto je přesvědčen, že je naléhavě nezbytné pro všechny zúčastněné strany stanovit minimální kritéria, která jsou přijatelná pro všechny a která vytvoří potřebnou rovnováhu mezi pobřežním, námořním a rekreačním rybolovem;
10. je přesvědčen o tom, že minimální kritéria musí brát v potaz mimo jiné tato hlediska:
a) drobný pobřežní rybolov;
b) délku plavidel;
c) vzdálenost z domácího přístavu, v rámci kterého plavidla provozují rybolovnou činnost s ohledem na různé zeměpisné a námořní podmínky v členských státech;
d) maximální dobu, po kterou se plavidlo nachází mimo domácí přístav;
e) plavidla, která se do přístavu vrací každý den a prodávají čerstvě chycené ryby;
11. je přesvědčen, že harmonizovaný přístup ke shromažďování údajů o pobřežním rybolovu je nezbytným prvkem k poskytování přesných údajů o pobřežním rybolovu, což je předpokladem pro stanovení obecné definice;
12. naléhavě vyzývá Komisi, aby navrhla způsoby harmonizace údajů o pobřežním rybolovu v rámci Evropské unie při zachování charakteristik jednotlivých vnitrostátních a regionálních rybolovů;
13. zdůrazňuje, že je naléhavě nezbytné řešit četné problémy v odvětví pobřežního rybolovu, zejména v oblastech řízení, strukturálního zlepšení, rozvoje, vzdělávání a odborné přípravy;
14. je přesvědčen, že k posílení příjmového základu a zlepšení životní úrovně rybářů lovících u pobřeží a komunit, které jsou na rybolovu závislé, je nezbytné, aby byli více zapojeni do zpracování a obchodu;
15. navrhuje, aby bylo i nadále podporováno odvětví zpracování rybářských produktů v nejodlehlejších regionech, zejména aby byl udržován podpůrný systém pro olivový olej používaný při konzervování tuňáka;
16. vyzývá Komisi, aby ve společné rybářské politice uznala zvláštní povahu pobřežního a tradičního rybolovu a aby stanovila, jak dalece současné nástroje odpovídají potřebám sektoru, a příslušně je upravila;
17. uznává existenci určitých opatření ve stávajících právních předpisech EU, které se konkrétně zabývají řízením a strukturálním zlepšením pobřežního rybolovu;
18. je přesvědčen, že nový energetický rámcový program musí pokračovat ve financování opatření na renovaci plavidel pro pobřežní rybolov, především ke zlepšení pracovních podmínek na palubě, stejně jako zajištění nezbytných ekonomických a sociálních opatření;
19. vyzývá Komisi, aby financovala modernizaci plavidel pro pobřežní rybolov;
20. vyzývá proto Komisi, aby pro toto důležité odvětví zvážila vypracování nové iniciativy Společenství;
21. dále v této souvislosti vyzývá Komisi, aby v zájmu řádného plnění nových politik zajistila, že budou k dispozici přesně stanovené a dostatečné finanční prostředky;
22. zdůrazňuje, že pokud v některých členských státech byly stanoveny plány na řízení pobřežních oblastí (CMPs), pak tyto plány měly na toto odvětví pozitivní vliv, a proto je přesvědčen, že by měly být důležitým prvkem jakékoliv nové iniciativy EU;
23. zdůrazňuje, že současná odborná příprava, která se v členských státech na toto odvětví zaměřuje, je buď zcela nedostačující nebo zcela chybí;
24. poukazuje na nutnost okamžitého zavedení školicího programu týkajícího se bezpečnosti práce v rybářském průmyslu, ochrany mořského životního prostředí, ochrany rybolovných zdrojů, ochrany moře a pobřežních zón, sledování kvality odchycených zdrojů a marketingu a řízení v odvětví zpracování ryb;
25. je přesvědčen, že odpovídající a specifické vzdělání a odborná příprava jsou nezbytné, mají-li být mladí lidé v našich pobřežních oblastech vedeni k tomu, aby zachovali činnosti a tradice pobřežního rybolovu;
26. vyzývá proto Komisi, aby předložila specifické vzdělávací a školicí programy pro odvětví pobřežního rybolovu, zaměřené především na podporu přílivu mladých pracovníků do odvětví, a aby poskytla dostatečné finanční prostředky k zajištění plného provádění těchto programů a jejich úspěch;
27. dále v této souvislosti žádá, aby byla podniknutým krokům věnována potřebná publicita a bylo tak zajištěno, že všem zúčastněným stranám budou snadno přístupné kompletní informace o příležitostech k odborné přípravě;
28. je přesvědčen, že jakékoliv nové právní předpisy pro pobřežní rybolov musí věnovat zvláštní pozornost tomu, že je třeba vytvořit a udržovat kulturu bezpečnosti, jejíž hlavní prioritou je bezpečnost, a zajistit řádné provádění bezpečnostních pravidel, která jsou pro odvětví pobřežního rybolovu vhodná; trvá na tom, že taková kultura bezpečnosti musí začít zajištěním bezpečnějších a modernějších lodí, které budou používat novou bezpečnostní výbavu a materiály, je nutné pokračovat s poskytováním podpory na obnovu a modernizaci loďstva v rámci budoucího Evropského rybářského fondu, jak již bylo odsouhlaseno Parlamentem;
29. je si vědom toho, že ženy hrají v odvětví pobřežního rybolovu významnou roli, zejména v oblastech řízení, prodeje a marketingu, akvakultury, zpracování a výzkumu;
30. je přesvědčen, že ženská sdružení mohou významně přispět k socio-ekonomickému rozvoji komunit závislých na rybolovu, a zejména pak k rozvoji pobřežních komunit;
31. vyzývá Komisi a členské státy, aby při řešení všech situací a problémů týkajících se pobřežního rybolovu i v případě pilotních projektů financovaných prostřednictvím společné rybářské politiky a strukturálních fondů měly vždy na zřeteli hledisko pohlaví a hledisko rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že pro tento typ rybolovu je charakteristická ekonomická struktura, kterou tvoří hlavně malé rodinné podniky, kde má hlavní úlohu žena, měla by být právně i společensky uznána;
32. je toho názoru, že změny, ke kterým dochází v komunitách závislých na pobřežním rybolovu, se jak přímo, tak i nepřímo dotýkají žen, a proto vyzývá Komisi, aby podporovala konkrétní projekty, které mají vést k uznání, podpoře a diverzifikaci úlohy žen v oblastech souvisejících s rybolovem, a přijala řešení za účelem diverzifikace činností a restrukturalizace těchto komunit, která budou mít podporu místních, regionálních a národních vlád a Evropské unie, ale také umožní rovnoprávnou účast mužů a žen;
33. naléhavě žádá Komisi, aby ve spolupráci s budoucím Evropským institutem pro rovnost mužů a žen jednak shromáždila a analyzovala údaje týkající se pobřežního rybolovu podle pohlaví a jednak stanovila a navrhla řešení specifických problémů žen v komunitách pobřežního rybolovu;
34. konstatuje, že zdraví žen, které se přímo účastní pobřežního rybolovu, může být kvůli často těžkým pracovním podmínkám poškozeno, avšak že ve většině případů nemají tyto ženy z důvodu nedostatečně zajištěného zaměstnaneckého poměru rovnocenný přístup k systémům zdravotního pojištění; proto žádá Komisi a členské státy o rychlé vyřešení tohoto problému přijetím potřebných opatření, která zajistí hospodářská a sociální práva těchto žen, a zejména jejich právo na sociální zabezpečení a zdravotní péči, i opatření, která mají zvýšit bezpečnost žen a chránit jejich zdraví na pracovišti;
35. je zásadně přesvědčen o tom, že rybáři lovící u pobřeží, drobní zpracovatelé a další pobřežní subjekty, kteří jsou do činností pobřežního rybolovu přímo zapojeni nebo kterých se tyto činnosti týkají, by se měli na řízení tohoto odvětví podílet;
36. vyzývá Komisi, aby konzultovala zástupce odvětví pobřežního rybolovu a zajistila, aby toto odvětví bylo na odpovídající politické úrovni aktivně zapojeno do rozhodovacího procesu, který se ho přímo dotýká;
37. je přesvědčen, že regionální poradní sbory hrají v této souvislosti významnou úlohu;
38. vybízí Komisi, aby Evropskému parlamentu podala zprávu týkající se všech iniciativ, zahrnujících specifický přístup k pobřežnímu rybolovu;
39. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
1.
ÚVOD
Pobřežní rybolov je životně důležitý pro sociálně-ekonomické přežití všech pobřežních ekonomik.
Potenciálně může hrát zásadní roli v rybářské politice Společenství, ale v současnosti tomu tak není.
V neposlední řadě zastává velmi významnou úlohu v udržitelném využívání rybolovných zdrojů v pobřežních vodách Společenství.
Odvětví pobřežního rybolovu trpí nedostatkem specifických regulačních systémů.
V důsledku toho se toto důležité odvětví nachází úplně vyloučené ze současných právních předpisů Společenství, které upravují oblast rybolovu.
Tento stav vytváří nežádoucí prostředí pro průmysl pobřežního rybolovu a musí být neodkladně řešen.
Na žádost zpravodaje a Výboru pro rybolov zadal Evropský parlament k projednání studii o tomto odvětví.
Tuto studii vypracovalo Centro Tecnolólogico del Mar - Fundación Cetmar pod názvem „Pobřežní rybolov a problémy rybářů lovících u pobřeží“ .
Byla předložena výboru při příležitosti veřejného slyšení, jež se konalo 24. listopadu 2005 v Bruselu.
Následná zpracování provedli přední odborníci z řady členských států.
Váš zpravodaj se zaměří na současnou situaci pobřežního rybolovu v Evropské unii na základě závěrů výše uvedené studie, různých zpracování odborníků, neocenitelných příspěvků členů Evropského parlamentu a diskusních závěrů.
Bude se snažit rozpoznat vrozenou slabost tohoto odvětví a navrhnout řadu možných řešení, která by ho mohla výrazně posílit a přispět nejen k rozvoji místních ekonomik, ale také udržet sociální strukturu pobřežních komunit.
2.
Definice pobřežního rybolovu
Právo Evropského společenství vysvětluje pojem drobný pobřežní rybolov jako rybolov prováděný plavidly dlouhými méně než 12 metrů, která nepoužívají vlečná zařízení.
„Drobným pobřežním rybolovem se ve smyslu tohoto článku rozumí rybolov prováděný plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečné zařízení uvedené v tabulce 2 přílohy I nařízení Komise č. 2090/98 ze dne 30. září 1998 o rejstříku rybářských plavidel Společenství.“
Článek 11, nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 ze dne 17. prosince 1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu.
Nicméně v praxi používá každý členský stát svoji vlastní definici.
V současné době se pro vymezení odvětví používá široká škála pojmů, jako jsou: drobné rybaření, drobný rybolov a pobřežní rybolov.
Každý z těchto pojmů je v členských státech předmětem rozdílné interpretace.
Rozdíly závisí na vnitrostátní legislativě, kulturních tradicích, typu rybolovu a struktuře jednotlivých loďstev dané země.
Pouze dva členské státy mají právní definice.
Pobřežní rybolov mohou provozovat různé typy lodí – od velmi malých plavidel, která loví pouze v blízkosti břehu, po větší lodě, jež mohou lovit mnohem dále.
Nejběžnějšími a nejpoužívanějšími kritérii jsou délka plavidla, oblast činnosti a druh lovného zařízení .
Hodnoty přiřazené každému parametru se liší podle států, dokonce i podle regionů, a co víc, parametry často nejsou jasně definovány.
Společenství musí zvolit koordinovaný přístup k pobřežnímu rybolovu.
Z důvodu zřetelně různorodého kontextu chápání tohoto odvětví v jednotlivých členských státech váš zpravodaj věří, že harmonizace pojmu a definice drobného pobřežního rybolovu lze dosáhnout pouze legislativním přístupem.
Avšak váš zpravodaj také věří, že Evropská unie musí přijmout realistický přístup, až bude brát v úvahu rozdílné definice členských států.
V budoucnu musí být v jakémkoli předpisu prostor pro určité vnitrostátní úpravy.
Kritéria, která mají být použita při jakékoli společné definici, by měla obsahovat následující pojmy:
a) drobné rybaření
b) plavidla, která se vrací do přístavu každý den
c) plavidla, která provozují rybolovnou činnost v rozsahu méně než 20 km od domácího přístavu.
3.
Legislativa TÝKAJÍCÍ SE pobřežníHO rybolovU
● Provádění práva Společenství
Jednou ze základních obtíží při právní úpravě pobřežního rybolovu je zcela chybějící integrace mezi předpisy EU a vnitrostátní legislativou.
Téměř všechny předpisy EU jsou zaměřeny na rybolov na volném moři.
Je ironií, že předpisy EU často zmiňují nejistou ekonomickou situaci v odvětví rybolovu a závislost různých pobřežních komunit na rybolovu.
Avšak jsou to právě tyto pobřežní komunity, které nejvíce závisí na pobřežním rybolovu, což ovšem není právem Společenství upraveno.
● Pobřežní rybolov a společná rybářská politika
Vzhledem k tomu, že v současné legislativě není nic konkrétního, co by spojovalo pobřežní rybolov s daným geografickým nebo námořním prostorem, jednoduše se předpokládá, že tento druh rybolovu bude existovat současně s mnohem většími a silnějšími loděmi, jež se zabývají obchodním rybolovem.
Článek 9 nařízení Rady č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky j e spolu s nařízením Komise č. 2090/98 ze dne 30. září 1998 o rejstříku rybářských plavidel Společenství jedním z mála odkazů, ze kterých lze vyvodit, že malá pobřežní plavidla mohou operovat v pobřežních vodách spravovaných členským státem:
„Opatření členských států použitelná v pásmu 12 námořních mil
1.
Členský stát může přijmout nediskriminační opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů a na nejmenší míru snížit důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů v pásmu 12 námořních mil od jeho základních linií za předpokladu, že Společenství nepřijalo opatření, která řeší otázky zachování a řízení výslovně v této oblasti.
Opatření členských států musejí být slučitelná s cíli stanovenými v článku 2 a nesmějí být méně přísná než stávající právní předpisy Společenství.“
● Další aspekty nařízení č. 2371/2002
Nařízení zbavuje lodi dlouhé méně než 15 metrů povinnosti mít nainstalované zařízení, které umožňuje detekci a identifikaci tohoto plavidla pomocí systémů dálkového sledování.
To je důležitý bod, jenž odděluje pobřežní rybolov od průmyslového rybolovu na volném moři.
Nicméně tento aspekt není v nařízení blíže určen.
V článku 31 o regionálních poradních sborech není ani zmínka o specifické povaze pobřežního rybolovu.
Zabývá se pouze „mořskými oblastmi“ nebo „oblastmi rybolovu“ a akvakulturou, nikoliv však druhy rybolovné činnosti.
● Nařízení č. 1421/2004
Nařízení č. 1421/2004
1 Nařízení 1421/2004 ze dne 19. července 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu 1 uvádí, že „ochrana a rozvoj vodních zdrojů se netýká pouze opatření zavedených na moři“, ale, aniž by se zmínilo o ochraně pobřežních zdrojů ze strany pobřežního rybolovu, neuvádí ani nic bližšího, co by se v této souvislosti pobřežního rybolovu týkalo.
4.
Řízení pobřežního rybolovu
V průběhu slyšení popisovali někteří řečníci odvětví pobřežního rybolovu jako „směsici mnoha malých podniků“.
Jiní hovořili o tom, že nedostatek asociativních a kooperativních struktur mezi pobřežními rybáři „vytváří nesourodý subsektor odvětví rybolovu.“
V některých oblastech stoupá intenzita rybolovu ze strany jednotlivých rybářů.
V jiných oblastech, kde počet rybářů klesá, se projevuje snaha sdružovat se do větších a efektivnějších celků.
Vzrůstá také specializace na lov jednotlivých druhů, tj. odvětví je zaměřeno na méně druhů než v minulosti.
Je jen málo správních orgánů, které se zabývají pobřežním rybolovem.
Také je vidět, že odvětví chybí, nebo je nedostatečně zastoupeno, když se rozhoduje o domácí či regionální rybářské politice nebo politice Společenství.
Jelikož existují omezení pro vstup do dvanáctimílové zóny, jsou to pobřežní členské státy, kdo má výhradní pravomoc spravovat pobřežní rybolov v rámci společné rybářské politiky.
Každý stát nebo region se proto pokusil vypracovat vlastní řídící struktury.
Navzdory tomu, odvětví pobřežního rybolovu stále čelí závažnému problému, který spočívá v nedostatečném zastoupení ve většině instancí.
Nový rozvoj kooperativního řízení měl na toto odvětví v některých členských státech kladné účinky – což byla situace, která byla během slyšení zdůrazněna – jež vytvořily vhodné fórum pro diskuse o trendech a otázkách týkajících se odvětví.
Jak se na slyšení vyjádřil jeden z pozvaných řečníků: „Nyní je zásadní posunout se směrem od odlišnosti ke konsensu a od izolacionismu ke sjednocení tak, aby pobřežní rybáři kráčeli vpřed pospolu a s jednotnou vizí.
Spolupráce, jak je jen možná, by měla být založena na dobrovolném partnerství.
Klíčovou prioritou pro budoucnost je spojení místních rybářů se zástupci jejich organizací.
Účinné řízení rybolovu může zachovat udržitelný a životaschopný rybolov a maximalizovat hospodářské a sociální výhody.“
4.
SOCIOEKONOMICKÉ ASPEKTY
Pobřežní rybolov jako silně tradiční odvětví, kde byla struktura zaměstnanosti založena na místních komunitách a rodinných vazbách, prochází znepokojujícími změnami
Následkem stárnutí rybářských komunit je rostoucí obtížnost toto odvětví modernizovat a zavádět nové pokročilé technologie.
Proto dnes pobřežní rybolov přitahuje stale méně mladých lidí.
Vzdělání v rybářských komunitách, a to jak v oblasti akademické, tak oborové, je bohužel obecně velmi nízké.
Odborná příprava je v sektoru minimální a tradiční, postrádá specifické kurzy nebo výukové plány.
Nedostatek přiměřených a vhodných výukových programů je vážnou překážkou v rozvoji odvětví.
Vážně omezuje tok patřičných informací směrem k úřadům a řídícím orgánům.
Ve většině případů je tak omezováno zapojení tohoto odvětví do tvorby řídících opatření, která ho ovlivňují.
Zabraňuje rybářům využívat a mít prospěch z nejnovějších a nejlepších postupů.
Během slyšení se dospělo k jednomyslné dohodě, že výchova a odborná příprava jsou životně důležité, pokud by se měl tento sektor dále rozvíjet.
● Životní úroveň a sociální podmínky
Pobřežní oblasti jsou velmi závislé na pobřežním rybolovu tam, kde existují rybářské komunity.
Bohužel je však odvětví obecně spojeno s nízkými příjmy, a to jak pro kapitány, tak pro posádky.
Z toho ve většině případů vyplývá nestálá zaměstnanost a náročné pracovní podmínky.
To též znamená vysoké riziko spojené se zaměstnáním a nízké společenské postavení.
Pro toto odvětví je také typická práce na půl úvazku.
Aby se mohli postarat o své rodiny a současně dále provozovat rybolov, musí si rybáři obvykle přivydělávat v různých zaměstnáních na částečný úvazek.
Pro rybáře v odvětví pobřežního rybolovu je mimořádně náročné získat úvěr nebo finanční podporu.
Finanční instituce se dívají na pobřežní rybolov jako na vysoce rizikovou oblast.
Problémy uvedené výše ukazují pár příkladů, proč je pro odvětví tak obtížné získat přístup k finančním prostředkům.
● Ženy a pobřežní rybolov
Je zřejmé, že úloha žen v evropském rybářství je silně poznamenána tradiční povahou odvětví a že mnoho činností ženy vykonávají dobrovolně.
Parlament již dříve uznal prostřednictvím svého návrhu usnesení o sítích žen,
Usnesení Evropského parlamentu A6-0341/2005 ze dne 30. listopadu 2005 o sítích žen: rybolov, chov ryb, diverzifikace. že ženy jsou činné nejen ve zpracování, výlovu a v akvakultuře, ale i v marketingu, výzkumu, žurnalistice, managementu, odborné přípravě a v zastoupení, a to jak v odvětví rybolovu, tak akvakultury.
Hlavní roli hrají ženy ve zpracovatelském průmyslu – v některých regionech přesahuje podíl žen mezi zaměstnanci 50 %.
Ženy mohou zásadně přispět k socioekonomickému rozvoji komunit závislých na rybolovu a je nyní naléhavé, aby se chopily výhod vyplývajících z těchto příležitostí.
Zaměřit se na začlenění žen do rozhodovacích orgánů nebo sdružení může být prvním krokem vpřed.
● Ekonomické aspekty
Jasným závěrem slyšení bylo, že zásobování přístupových trhů je obtížné z následujících důvodů: a) omezená dostupnost pobřežních podniků, b) vzdálenost od trhu, c) trvanlivost výrobků a d) omezené marketingové a podnikatelské zkušenosti drobných rybářů.
Váš zpravodaj sdílí tyto závěry a domnívá se, že značná roztříštěnost vykládacích stanic pro úlovky vážně komplikuje provádění kontrol, dopravu a marketing.
Pokud se týká prodejní ceny výrobků, je postavení rybářů oslabováno jejich nedostatečnou vyjednávací pozicí.
Chybějící kooperativní marketingová struktura má pro rybáře za následek velké finanční ztráty.
Cena výrobků, jež se dostávají ke spotřebiteli, neúměrně roste, a to především kvůli vysokému počtu zprostředkovatelů na trhu.
Cena v žádném případě neroste přičiněním výrobce/rybáře.
● Konkurence v oblasti zdrojů a práce
Nemůže být ignorována skutečnost, že si různé druhy rybolovu fyzicky konkurují ve stejné pobřežní oblasti a loví stejné druhy ryb a korýšů.
Konkurují si též rybáři pracující se stejným lovným zařízením.
Existuje i konkurence mezi rybáři, kteří používají rozdílná lovná zařízení, například lodě na lovení vlečnou sítí u pobřeží a ještě menší plavidla.
Dalším závažným hlediskem, které nesmí být opominuto, je konkurence ze strany nových činností jako je rekreační rybaření.
Rekreační rybaření postrádá jakýkoli formální rámec, způsobuje nárůst napětí a vytváří odpor ke komerčnímu využití.
Dokud nebude tento problém skutečně řešen, a jeho řešení nalezeno, je velmi pravděpodobné, že budeme svědky pokračujících konfliktů mezi rybářskými komunitami a ostatními, kteří pobřeží také využívají.
Váš zpravodaj se domnívá, že konkurenci v oblasti zdrojů zamezí možná regulace využívání mořského prostoru stanovením přístupových práv a práv užívání, např. omezením rozvoje určitých aktivit a zavedením povinných licencí.
● Bezpečnostní hlediska
V současné době je pobřežní rybolov provozován pomocí malých plavidel, která většinou operují v blízkosti pobřeží.
Měla by být zavedena celá řada opatření týkajících se zlepšení bezpečnosti na palubách těchto lodí vzhledem k tomu, že mnoho plavidel kratších než 12 metrů je už starých nebo nemoderních.
Bereme-li v úvahu významné rozdíly mezi oceánskými flotilami a drobným rybářským loďstvem, pokud se týká bezpečnosti, je stále důležité upravit bezpečnost malých lodí.
Tato koncepce se jasně odráží ve zprávě poslankyně Miguelez: Rybolov: bezpečnost a příčiny nehod,
Usnesení Evropského parlamentu A5-0087/2001 ze dne 12. března 2001 o rybolovu: bezpečnost a příčiny nehod. která byla přijata Výborem pro rybolov a plénem.
6.
ZÁVĚRY
Budoucnost rozvoje pobřežního rybolovu závisí na existenci příslušných reprezentativních orgánů.
Záleží na vytvoření vhodných struktur managementu.
Též je zde závislost na sociálních změnách a ekonomických aspektech, které ovlivňují provozní náklady a vytváří poptávku po výrobcích.
Nejvíce důležitá je ale závislost na přijetí příslušné legislativy EU, jež bude navržena konkrétně pro odvětví pobřežního rybolovu.
Váš zpravodaj by chtěl zdůraznit potřebu:
– Uznat sociální a ekonomický význam odvětví.
– Zlepšit životní úroveň lidí závislých na pobřežním rybolovu.
– Realizovat náležitá schémata odborného výcviku zaměřená na příslušné skupiny populace pobřežních rybářů a v neposlední řadě na rozvoj marketingových dovedností.
– Získávat pro odvětví mladé lidi, aby se tak zajistila jeho kontinuita.
– Podpořit začlenění žen v odvětví pobřežního rybolovu.
– Rozvíjet a modernizovat odvětví pobřežního rybolovu.
– Rozvíjet nové způsoby komerčního využití a plně začlenit pobřežní rybáře do marketingového procesu.
– Vylepšit spolupráci a komunikační kanály mezi příslušnými organizacemi a aktéry.
– Začlenit vnitrostátní politiky, které se týkají pobřežního rybolovu, do politik Společenství.
– Navrhnout opatření, jež by minimalizovala účinek rostoucích proměnných nákladů, vyplývajících z velké nestability cen paliv.
– Upravit bezpečnost na palubách malých plavidel zapojených do pobřežního rybolovu.
– Přijmout novou iniciativu Společenství pro toto důležité odvětví, doprovázenou s příslušnými legislativními návrhy.
25.
1.
2006
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví
pro Výbor pro rybolov
k pobřežnímu rybolovu a k problémům rybářů lovících u pobřeží
( 2004/2264(INI) )
Navrhovatelka:
Teresa Riera Madurell
NÁVRHY
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví vyzývá Výbor pro rybolov jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vyzývá Komisi a členské státy, aby při řešení všech situací a problémů týkajících se pobřežního rybolovu i v případě pilotních projektů financovaných prostřednictvím společné rybářské politiky a strukturálních fondů měly vždy na zřeteli hledisko pohlaví a hledisko rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že pro tento typ rybolovu je charakteristická ekonomická struktura, kterou tvoří hlavně malé rodinné podniky, kde má hlavní úlohu žena, měla by být právně i společensky uznána;
2. je toho názoru, že změny, ke kterým dochází v komunitách závislých na pobřežním rybolovu, se jak přímo, tak i nepřímo dotýkají žen, a proto vyzývá Komisi, aby podporovala konkrétní projekty, které mají vést k uznání, stimulaci a diverzifikaci činnosti žen v oblastech souvisejících s rybolovem, a přijala řešení za účelem diverzifikace činností a restrukturalizace těchto komunit, která budou mít podporu místních, regionálních a národních vlád a Evropské unie, ale také umožní rovnoprávnou účast mužů a žen;
3. naléhavě žádá Komisi, aby ve spolupráci s budoucím Evropským institutem pro rovnost mužů a žen jednak shromáždila a analyzovala údaje týkající se pobřežního rybolovu podle pohlaví a jednak stanovila a navrhla řešení specifických problémů žen v komunitách pobřežního rybolovu;
4. konstatuje, že zdraví žen, které se přímo účastní pobřežního rybolovu, může být kvůli často těžkým pracovním podmínkám poškozeno, avšak že ve většině případů nemají tyto ženy z důvodu nedostatečně zajištěného zaměstnaneckého poměru rovnocenný přístup k systémům zdravotního pojištění; proto žádá Komisi a členské státy o rychlé vyřešení tohoto problému, přijetí potřebných opatření, která zajistí hospodářská a sociální práva těchto žen, a zejména jejich právo na sociální zabezpečení a zdravotní péči, i opatření, která mají zvýšit bezpečnost žen a chránit jejich zdraví v práci;
5. uznává, že vzhledem ke skutečnosti, že se v komunitách závislých na pobřežním rybolovu, zejména v ostrovních a vzdálených regionech, ženy velmi intenzivně podílí na hospodářské restrukturalizaci a na udržování kulturních tradic a specifických praktik rybářských společenství, je nutné uznat jejich potřeby jak z hlediska právního, tak sociálního, podporovat ji a ocenit její hodnotu, a umožnit tak plnou účast a zvyšování odborné kvalifikace žen v odvětví rybolovu, zejména sladěním práce a rodinného života, což jim usnadní přístup k půjčkám a ke vzdělání, aniž by byly diskriminovány;
6. žádá Komisi, aby rozšířila oblast působnosti směrnice 86/613/EHS o uplatňování zásady rovného zacházení pro muže a ženy samostatně výdělečně činné, včetně oblasti zemědělství jako samostatné výdělečné činnosti, a o ochraně samostatně výdělečně činných žen během těhotenství a v mateřství
Úř. věst.
L 359, 19.12.1986, s. 56. tak, aby se vztahovala rovněž na činnost žen v odvětví rybolovu,
7. žádá Komisi a členské státy, aby zajistily plnou účast žen v rozhodovacích, zastupitelských a poradních orgánech oblastí komunit závislých na pobřežním rybolovu na evropské, národní a regionální úrovni;
8. žádá Komisi, aby se zabývala problémem trvalého stárnutí obyvatelstva rybářských společenství a přijala opatření na podporu účasti mladých žen a mužů v odvětví rybolovu tak, aby zajistila jeho životaschopnost.
POSTUP
Název
Pobřežním rybolov a problémy rybářů lovících u pobřeží
Číslo postupu
2004/2264(INI)
Příslušný výbor
PECH
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
FEMM 13.1.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Teresa Riera Madurell 25.1.2005
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
5.10.2005
23.1.2006
0.0.0000
Datum přijetí
24.1.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
22
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Věra Flasarová, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Anna Hedh, Mary Honeyball, Christa Klaß, Maria Martens, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Bernadette Vergnaud
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
POSTUP
Název
Pobřežním rybolov a problémy rybářů lovících u pobřeží
Číslo postupu
2004/2264(INI)
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
PECH 13.1.2005
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
FEMM 13.1.2005
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Seán Ó Neachtain 25.11.2004
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
23.11.2005
29.11.2005
20.3.2006
Datum přijetí
19.4.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
24
5
Členové přítomní při závěrečném hlasování
James Hugh Allister, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Pedro Guerreiro, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Seán Ó Neachtain, Bernard Poignant, Struan Stevenson, Margie Sudre
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Simon Coveney, Chris Davies
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Carlos Carnero González, Salvador Garriga Polledo, Eugenijus Gentvilas, Antonio Masip Hidalgo
Datum předložení
26.4.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
