A6-0167/2008
24.
4.
2008
ZPRÁVA
o přezkumu průmyslové politiky v polovině období – příspěvku ke strategii EU pro růst a zaměstnanost
(2007/2257(INI))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodajka:
Romana Jordan Cizelj
PE 400.514v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................8
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................11
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................15
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o přezkumu průmyslové politiky v polovině období – příspěvku ke strategii EU pro růst a zaměstnanost
( 2007/2257(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Přezkum průmyslové politiky v polovině období – příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ ( KOM(2007)0374 ) a souvisejícího pracovního dokumentu útvarů Komise ( SEK(2007)0917 ),
– s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost ve dnech 22. a 23. listopadu 2007,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Malé a střední podniky – klíč k zajištění vyššího růstu a zaměstnanosti.
Přezkum moderní politiky malých a středních podniků v polovině období“ ( KOM(2007)0592 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“ ( KOM(2007)0860 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2006 o politickém rámci k posílení zpracovatelského průmyslu EU – cesta k integrovanějšímu přístupu k průmyslové politice
Úř. věst.
C 303 E, 13.12.2006, s. 646. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 30. listopadu 2006 k tématu „Čas zařadit vyšší rychlost – nové partnerství pro růst a zaměstnanost“
Úř. věst.
C 316 E, 22.12.2006, s. 378. ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A6‑0167/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že přezkum průmyslové politiky v polovině období, který provedla Komise, mapuje pokrok, kterého bylo dosaženo při zavádění integrovaného přístupu k průmyslové politice od roku 2005, a uvádí opatření, která je nutno přijmout v následujících letech,
B. vzhledem k tomu, že průmysl v EU představuje více než 80 % výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj, průmyslové inovativní výrobky tvoří 73 % vývozu EU, a průmysl tedy hraje důležitou úlohu při přeměně ekonomiky EU na znalostní,
C. vzhledem k tomu, že průmysl v EU je v důsledku přísné regulace trhu ve srovnání s jinými oblastmi, jako jsou USA nebo Asie, relativně pomalý při adaptaci na měnící se situaci na trhu a na technologický vývoj,
D. vzhledem k tomu, že trendy jako globalizace, technologické změny a trvale udržitelný rozvoj nabízejí významné, avšak dosud nevyužité příležitosti pro průmysl v EU,
1. vítá sdělení Komise o přezkumu pokroku, kterého bylo dosaženo při zavádění integrované průmyslové politiky, a zdůrazňuje, že prosperující průmysl má zásadní význam pro dosažení cílů Lisabonské strategie;
2. bere na vědomí pokrok, kterého bylo dosaženo pomocí horizontálních i odvětvových opatření, a vítá nové odvětvové iniciativy v oblasti potravinářského průmyslu a elektrotechniky;
3. vyjadřuje politování nad nedostatečnou provázaností průmyslové politiky EU a jednotlivých států a podporuje iniciativy Komise a členských států, jejichž cílem je tuto vazbu posílit;
4. domnívá se, že hlavní úlohou průmyslové politiky EU je zavést správné rámcové podmínky pro rozvoj podniků, investice v průmyslu, inovaci a vytváření pracovních míst, se zvláštním zřetelem na potřeby malých a středních podniků;
5. domnívá se, že otevřený a konkurenční vnitřní trh v oblasti služeb a průmyslu přispívá k inovačnímu potenciálu odvětví a zlepšuje jeho konkurenceschopnost; je toho názoru, že politika hospodářské soutěže hraje klíčovou úlohu při zajišťování toho, aby otevřený evropský trh přinášel spotřebitelům užitek;
6. zdůrazňuje, že pro konkurenceschopnost evropského průmyslu je důležitý účinný režim zadávání veřejných zakázek; domnívá se, že zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi je důležitým nástrojem pro povzbuzení inovativnosti evropských podniků; vybízí členské státy, aby v tomto ohledu přezkoumaly své politiky zadávání veřejných zakázek a žádá Komisi, aby v této oblasti podporovala sdílení osvědčených postupů;
7. vítá návrhy Komise týkající se sjednocení evropského trhu s obranným vybavením a zlepšení konkurenceschopnosti obranného průmyslu EU v celosvětovém měřítku;
8. vybízí Komisi, aby intenzivněji sledovala dodavatelský řetězec v oblasti průmyslového a spotřebního zboží, včetně následných distributorů a maloobchodníků, a zajistila tak konkurenční prostředí ve všech fázích dodavatelského řetězce;
9. vyzývá Komisi, aby zvýšila své úsilí o odstranění zbytečných administrativních překážek, které znesnadňují přístup na vnitřní trh, aby zjednodušila a zlepšila právní prostředí, snížila administrativní zátěž podniků mimo jiné tím, že zajistí dosažení pokroku ve 13 prioritních oblastech stanovených akčním plánem Komise ke snížení administrativní zátěže a zavede druhý balíček zrychlených opatření k odstranění administrativních překážek;
10. naléhá na členské státy, že je třeba, aby si stanovily vlastní ambiciózní cíle v oblasti snižování administrativní zátěže a pracovaly na jejich dosažení, zejména těch cílů, které podporují růst a rozvoj malých a středních podniků, jako jsou zjednodušené požadavky na výkaznictví a různá osvobození;
11. vybízí Komisi, aby důsledným dodržováním zásady „mysli nejdříve v malém“ uplatňovala ve všech politikách EU soudržný přístup k malým a středním podnikům;
12. důrazně podporuje připravovanou iniciativu k přijetí evropské obdoby zákona o drobném podnikání; domnívá se, že by měla mít podobu legislativního návrhu, který by měl obsahovat nové, konkrétní podněty ke snížení administrativní zátěže malých a středních podniků prostřednictvím osvobození, a usnadňovat jim tak přístup na vnitřní trh a k řízením při zadávání veřejných zakázek a zajistit, aby měly odpovídající přístup k finančním zdrojům a výzkumným infrastrukturám;
13. zdůrazňuje, že dohoda Basilej II
Mezinárodní konvergence měření kapitálu a kapitálových standardů: revidovaný rámec, Basilejský výbor pro bankovní dohled, červen 2004. významně ovlivňuje chování bank a jejich ochotu poskytovat úvěry poměrně rizikovým zákazníkům, včetně malých a středních podniků; chápe tento vývoj jako nástroj na podporu malých a středních podniků při investování do komerčně zaměřeného výzkumu a jeho provádění;
14. vítá partnerská uskupení, jako jsou CARS 21 a skupina na vysoké úrovni pro textilní výrobky, která vytvořila Komise; domnívá se, že tato sdružení jsou důležitými fóry pro posílení průmyslové politiky EU;
15. zdůrazňuje naléhavost zřízení celoevropského trhu pro rizikový kapitál odstraněním současných regulačních a daňových překážek pro investice rizikového kapitálu do nejinovativnějších malých podniků v Evropě;
16. připomíná význam moderních standardizačních systémů a vybízí Komisi, aby urychlila provádění norem v rámci „nového přístupu“, brala při tom ohled na potřeby malých a středních podniků a posílila účast jejich zástupců;
17. zastává názor, že cíle EU v oblasti ochrany životního prostředí by neměly být chápány jako ohrožení průmyslu, ale jako příležitost získat výhodu prvního tahu a zajistit, aby průmysl EU dosáhl vedoucího postavení, pokud jde o technologie, výrobky a služby, jež jsou sociálně přijatelné a šetrné k životnímu prostředí; zdůrazňuje však, že využívání nových technologií by měla doprovázet opatření na ochranu mezinárodní konkurenceschopnosti evropských podniků;
18. domnívá se, že rozvoj průmyslu je úzce spjat s existencí účinné dopravní infrastruktury na evropské úrovni, že funkční dopravní infrastruktura umožňuje rozvoj průmyslových zón, včetně zón mimo města, a že členské státy by měly mít možnost využívat fondy regionálního rozvoje pro vytváření průmyslových a technologických parků ve venkovských oblastech, které sousedí s městskými aglomeracemi;
19. domnívá se, že navržený akční plán Komise o udržitelné průmyslové politice by měl zavádět rámec pro postupný přechod na nízkouhlíkový průmysl, který by byl účinný z hlediska energetiky a využívání zdrojů, což přispěje k dosažení cílů v oblastech energetiky a změny klimatu, které formulovala Evropská rada ve dnech 8. a 9. března 2007; je přesvědčen, že iniciativa rozhodujících trhů a akční plán zaměřený na normy by mohly v této záležitosti hrát významnou roli;
20. zdůrazňuje zejména potřebu udržitelného a vyváženého rozvoje napříč Evropskou unií, a to jak po stránce zeměpisné, tak co se týče škály projektů; domnívá se, že skutečně vyvážený přístup je jediný způsob, jak povzbudit rozvoj průmyslu v EU, zajistit nové příležitosti pro vytváření pracovních míst a podpořit úspěšné regiony EU; domnívá se, že silným nástrojem pro inovace a udržitelný regionální rozvoj může být iniciativa zaměřená na seskupení;
21. vítá významný příspěvek politiky soudržnosti k zajištění hospodářské soutěže v průmyslu a vybízí členské státy, aby své investice v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu dále směřovaly do oblastí, které podporují růst lidského kapitálu, výzkum, inovaci, podnikání a pomoc malým a středním podnikům;
22. poukazuje na to, že je třeba vzít bezodkladně v úvahu dopad právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí na mezinárodní konkurenceschopnost energeticky náročných odvětví EU, abychom zabránili nezaměstnanosti a přesunu emisí uhlíku; naléhavě v této souvislosti žádá Komisi, aby aktivně prosazovala a podporovala vypracování celosvětových odvětvových dohod, které by mohly snížit dopad určitých průmyslových odvětví po celém světě na životní prostředí a zároveň zajistit rovné podmínky;
23. podporuje Komisi v její snaze, aby byly všechny nové legislativní návrhy podrobeny náročnému a přísnému posouzení dopadů se zvláštním zřetelem na to, zda mají tyto návrhy nepříznivé důsledky pro fungování vnitřního trhu či konkurenceschopnost evropského průmyslu v souladu se zásadou udržitelnosti;
24. upozorňuje na nejnovější vývoj v oblasti přístupu k surovinám; poukazuje na to, že EU je zcela závislá na dovozu určitých kovů; vyzývá Komisi, aby navrhla integrovaný přístup k zajištění udržitelného přístupu k surovinám, zlepšení účinného využívání zdrojů a podpoře vývoje výzkumných technologií; vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily a urychlily realizaci projektů, o nichž Evropská rada prohlásila, že jsou v zájmu Společenství, pokud jde o energetickou bezpečnost a diverzifikaci energetických zdrojů EU;
25. připomíná důležitou strukturální změnu vyvolanou přesunem zaměstnanosti do oblasti služeb souvisejících s průmyslem; podporuje proto plánovanou iniciativu zaměřenou na průmysl a služby, v jejímž rámci bude provedena analýza odvětví služeb a jejich vlivu na konkurenceschopnost průmyslu; upozorňuje Komisi zejména na zlepšení kvality, produktivity a hodnoty služeb v průmyslu, zejména podnikových služeb náročných na vědomosti;
26. vítá iniciativu Komise zaměřenou na strukturální změnu, která usnadní výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy; důrazně vybízí Komisi, aby v rámci přezkumu svého sdělení z roku 2005 nazvaného „Restrukturalizace a zaměstnanost – předvídání restrukturalizací a doprovodná opatření pro rozvoj zaměstnanosti: úloha Evropské unie“ ( KOM(2005)0120 ) podpořila vytváření velkých partnerství na úrovni EU a také sítí pro výměnu informací a osvědčených postupů mezi odborníky v členských státech;
27. upozorňuje, že je třeba nadále přednostně investovat do vzdělávání, odborné přípravy a výzkumu a že rozvoj průmyslu a konkurenceschopnost produktů z EU závisí na kvalitě lidských zdrojů a celosvětových inovacích v oblasti nových produktů;
28. zdůrazňuje skutečnost, že inovativní výrobky výrazně posilují konkurenční výhodu EU, neboť představují 73 % vývozu EU; konstatuje však, že pokud jde o inovaci, zaostává EU stále za Spojenými státy a Japonskem, a to zejména v podnikovém výzkumu a vývoji; domnívá se proto, že by měly být naplno využívány programy financování z prostředků Společenství, jako např. sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj a demonstrace, rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace a Evropský inovační a technologický institut; v tomto ohledu vítá iniciativu rozhodujících trhů a akční plán zaměřený na normy jako příspěvek k plnému využití tržního potenciálu inovativních výrobků a služeb v konkrétních oblastech, které mají vysokou hodnotu pro společnost; naléhavě žádá Komisi, aby naplňovala svůj závazek ke zlepšení právní úpravy této oblasti, a varuje před upřednostňováním určitých technologických řešení na úkor jiných;
29. domnívá se, že pro povzbuzení inovace v celé EU je klíčové podporovat činnosti související s vynálezy a chránit jejich výsledky; z toho důvodu poukazuje na význam transparentní a zjednodušené politiky práv duševního vlastnictví, která je skutečně prosazována; vyzývá Radu, aby co nejdříve učinila opatření k zavedení patentu Společenství, a vyzývá Komisi, aby i nadále bojovala proti padělání a usilovala o celosvětová řešení v této oblasti, která by vycházela převážně z evropských modelů;
30. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Silná a zdravá průmyslová základna má zásadní význam pro plné využití hospodářského potenciálu EU a dosažení lisabonských cílů.
Kromě toho hraje průmysl EU, který představuje více než 80 % výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj a jehož inovativní výrobky tvoří cca 75 % vývozu EU, ústřední roli při přeměně naší ekonomiky na znalostní.
Obecně lze říci, že průmysl EU je zdravý a dynamický.
Čelí však důležitým výzvám, např. prudkým technologickým změnám, silnému a rostoucímu konkurenčnímu tlaku a požadavku přispět k dosažení cílů EU v oblasti ochrany životního prostředí.
Proto byl v roce 2005 zaveden politický rámec obsahující konkrétní doporučení pro jednotlivá odvětví na podporu růstu, produktivity a konkurenceschopnosti.
Bylo zahájeno sedm hlavních průřezových politických iniciativ (iniciativa zaměřená na práva duševního vlastnictví a na padělání, skupina na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost, energetiku a životní prostředí, vnější aspekty konkurenceschopnosti a přístupu na trhy, nový program zjednodušování právních předpisů, zlepšování kvalifikací pro jednotlivá odvětví, řízení strukturálních změn ve zpracovatelském průmyslu, integrovaný evropský přístup k průmyslovému výzkumu a inovacím).
Dále vzniklo sedm odvětvových iniciativ (fórum pro léčiva, přezkum strategie pro vědy o živé přírodě a biotechnologiích, skupina na vysoké úrovni pro chemický průmysl, skupina na vysoké úrovni pro obranný průmysl, evropský kosmický program, pracovní skupina pro konkurenceschopnost IKT, dialog o politikách v oblasti strojírenství).
Toto sdělení mapuje pokrok, kterého bylo dosaženo pomocí horizontálních i odvětvových opatření stanovených v roce 2005.
Z uvedeného přezkumu v polovině období vyplývá, že není zapotřebí provádět zásadní změny politiky.
Komise však počítá s posílením některých probíhajících projektů a se zahájením několika nových iniciativ jako odpověď na současné výzvy.
Ve sdělení byla oznámena následující nová horizontální opatření:
· iniciativa zaměřená na seskupení
· iniciativa rozhodujících trhů
· akční plán zaměřený na normy
· akční plán zaměřený na udržitelnou průmyslovou politiku
· průmysl a služby
Kromě toho budou přijaty dvě nové odvětvové iniciativy:
· potravinářský průmysl
· Electra (elektrotechnika)
Toto sdělení je potěšující.
Hlavní úlohou průmyslové politiky na úrovni EU je zavést správné rámcové podmínky pro rozvoj podniků, investice v průmyslu, inovaci a vytváření pracovních míst.
Tyto rámcové podmínky se však mohou lišit podle jednotlivých odvětví.
Z toho důvodu vřele vítáme odvětvové iniciativy, které berou v úvahu specifické souvislosti v jednotlivých odvětvích a navrhují individuální kombinace politik, vhodné pro konkrétní příležitosti a výzvy, jimž odvětví čelí.
Tyto odvětvové iniciativy by měl posílit horizontální přístup k odstraňování překážek, s nimiž se potýká průmysl EU během svého vývoje k hodnotnějším a kvalitnějším výrobkům.
Zpravodaj by se chtěl zaměřit na tři horizontální témata:
Zlepšení právní úpravy:
Tíživé právní prostředí a přebujelá byrokracie zůstávají jednou z největších překážek průmyslu.
To platí především pro malé a střední podniky, protože právě ty pociťují důsledky přebujelé byrokracie jako první (odhaduje se, že malý podnik stráví průměrně desetkrát více času plněním zákonných povinností spojených s každým zaměstnancem než velký podnik).
Proto mají opatření ke zlepšení právní úpravy zásadní význam pro posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu.
Komise by měla zvýšit své úsilí při odstraňování zbytečných (administrativních) překážek, které znesnadňují přístup na vnitřní trh, aby zjednodušila a zlepšila právní prostředí a snížila administrativní zátěž podniků.
To lze realizovat mimo jiné tím, že Komise zajistí, aby bylo dosaženo pokroku ve 13 prioritních oblastech stanovených akčním plánem Komise za účelem 25% snížení do roku 2012, a zavede druhý balíček zrychlených opatření k odstranění administrativních překážek.
Ovšem kroky ke zlepšení právní úpravy nelze provádět pouze na evropské úrovni.
Abychom zajistili hmatatelné hospodářské výhody pro podniky v EU, měly by si i jednotlivé členské státy stanovit vlastní ambiciózní cíle v oblasti snižování administrativní zátěže a pracovat na jejich dosažení, a to zejména těch cílů, které podporují růst a rozvoj malých a středních podniků, jako jsou zjednodušené požadavky na výkaznictví a určitá osvobození.
Malé a střední podniky:
Malé a střední podniky jsou vzhledem ke své dynamice a flexibilitě hnací silou hospodářského růstu a konkurenceschopnosti v Evropě.
Proto je důležité růst malých a středních podniků podporovat.
To může znamenat zajištění přístupu k finančním zdrojům (rizikový kapitál) a k výzkumné infrastruktuře (politika seskupení).
Podpora ale může obnášet také to, že budeme soudržní v přístupu k malým a středním podnikům v rámci různých politik EU, mj. důsledným dodržováním zásady „mysli nejdříve v malém“.
Přístup na trhy může být pro malé a střední podniky složitější než pro velké podniky.
Iniciativy jako sjednocení norem, ochrana práv duševního vlastnictví a dostupnost informací jsou pro ně tedy obzvlášť důležité.
Velmi významnou iniciativou na pomoc malým a středním podnikům je připravovaná evropská obdoba zákona o drobném podnikání.
Tento akt by měl zahrnovat nová konkrétní opatření, která sníží administrativní zátěž malých a středních podniků, usnadní jejich přístup na jednotný trh a k veřejným zakázkám a pomohou malým a středním podnikům čelit problému globalizace a změny klimatu, např. tím, že jim poskytne finanční a lidské zdroje nezbytné pro rozvoj a změnu.
Co se týká podpory růstu malých a středních podniků, je důležité zmapovat úspěchy, kterých již dosáhly některé členské státy, například vytvořením specializovaného vnitrostátního mechanismu pro spolupráci v oblasti zavádění, sledování a vyhodnocování politik za účelem podpory malých a středních podniků.
V tomto ohledu upřímně vítáme iniciativu slovinského předsednictví uspořádat na jaře 2008 konferenci, jejímž cílem je přeměna národních „osvědčených postupů“ na postupy uplatňované na evropské úrovni.
Trvale udržitelný rozvoj:
Konkurenceschopnost průmyslu EU je podněcována postupným přechodem na nízkouhlíkové hospodářství, které by bylo účinné z hlediska energetiky a využívání zdrojů.
Cíle v oblasti ochrany životního prostředí související se snížením emisí skleníkových plynů a se zvýšením energetické účinnosti by neměly být chápány jako ohrožení průmyslu.
Díky výhodě prvního tahu by mohla Evropa získat ve světě vedoucí postavení, co se týká technologií, výrobků a služeb, které jsou sociálně přijatelné a šetrné k životnímu prostředí.
Této jedinečné příležitosti by měly využít jak průmyslové podniky v EU, tak tvůrci politik.
Ohlášený akční plán pro udržitelnou průmyslovou politiku by měl proto zavádět rámec k urychlení „eko-inovace“ a rozvoje nových trhů, což již do určité míry plní iniciativa rozhodujících trhů.
V krátkodobém horizontu je třeba vzít v úvahu dopad na mezinárodní konkurenceschopnost energeticky náročných odvětví EU, abychom zabránili „vývozu znečištění a dovozu nezaměstnanosti“.
Toho by bylo možné dosáhnout podporou celosvětových odvětvových dohod, které by vedly ke zmírnění dopadu určitých průmyslových odvětví na životní prostředí na celém světě, a současně zaručením rovných podmínek.
Trvale udržitelný rozvoj by měl dále zohledňovat vyvážený rozvoj celé EU, což znamená, že je kromě velkých průmyslových odvětví a projektů zapotřebí podporovat také odvětví a projekty menších rozměrů.
Závěrem lze říci, že spojitost s Lisabonskou strategií je zásadní.
Průmyslová politika je a měla by i nadále z podstatné části zůstat v pravomoci členských států.
Avšak aby tyto politiky byly skutečně účinné, je třeba posílit provázanost mezi opatřeními průmyslové politiky na vnitrostátní a evropské úrovni.
Proto je nutné, aby byl v příštím lisabonském cyklu
(2008–2010) kladen větší důraz na průmyslovou politiku, malé a střední podniky a podnikání.
8.
4.
2008
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k přezkumu průmyslové politiky v polovině období – příspěvku ke strategii EU pro růst a zaměstnanost
( 2007/2257(INI) )
Navrhovatel:
Jacques Toubon
NÁVRHY
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vítá sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů týkající se přezkumu průmyslové politiky v polovině období ( KOM(2007)0374 ) a zdůrazňuje, že prosperující průmysl má zásadní význam pro dosažení cílů Lisabonské strategie;
2. uznává, že budoucnost tohoto odvětví je díky globalizaci, technologickému rozvoji a životnímu prostředí nelehká;
3. domnívá se, že otevřený a konkurenční vnitřní trh v oblasti služeb a průmyslu přispívá k inovačnímu potenciálu odvětví a zlepšuje konkurenceschopnost průmyslu; je toho názoru, že politika hospodářské soutěže je klíčová při zajišťování toho, aby otevřený evropský trh přinášel spotřebitelům užitek;
4. vyjadřuje politování nad nedostatečnou provázaností průmyslové politiky EU a jednotlivých států a vyzývá Komisi a členské státy, aby se přičinily o její posílení;
5. zdůrazňuje, že pro konkurenceschopnost evropského průmyslu je důležitý účinný režim veřejných zakázek; domnívá se, že veřejné zakázky zaměřené na předkomerční fázi jsou důležitým nástrojem pro povzbuzení inovativnosti evropských podniků; vybízí členské státy, aby v tomto ohledu přezkoumaly své politiky zadávání veřejných zakázek a žádá Komisi, aby v této oblasti podporovala sdílení osvědčených postupů;
6. vítá iniciativu Komise týkající se rozhodujících trhů a podporuje její cíl vytvářet příznivé podmínky pro vznik trhů s inovativními výrobky a službami ve specifických a pro společnost velmi hodnotných oblastech; naléhavě žádá Komisi, aby usilovala o splnění svého závazku týkajícího se zlepšení právní úpravy této oblasti a varuje před upřednostňováním určitých technologických řešení;
7. vítá návrhy Komise týkající se upevnění evropského trhu s obrannými zařízeními a zlepšení konkurenceschopnosti obranného průmyslu EU v celosvětovém měřítku;
8. připomíná význam iniciativy směřující k evropské obdobě zákona o drobném podnikání, zejména jako příležitosti ke snížení zátěže malých a středních podniků v důsledku právní úpravy, a to prostřednictvím úlev; vyzývá Komisi, aby ve spojitosti se všemi svými iniciativami v průmyslu systematicky zohledňovala malé a střední podniky, neboť hrají v otázkách rozvoje a zaměstnanosti klíčovou roli;
9. zdůrazňuje, že prostřednictvím politiky hospodářské soutěže a otevřených trhů je důležité zachovat sílu evropského průmyslu, a přeje si, aby bylo vzato v úvahu přizpůsobení evropského právního rámce a mezinárodních pravidel a norem pro obchodování s cílem prosazovat rovné podmínky hospodářské soutěže na mezinárodní úrovni;
10. vítá partnerská uskupení, jako jsou CARS 21 a skupina na vysoké úrovni pro textilní výrobky, které Komise iniciovala; domnívá se, že tato sdružení jsou důležitými fóry pro posílení průmyslové politiky EU;
11. připomíná, že ambiciózní politika v oblasti práv duševního vlastnictví představuje klíčový prvek konkurenceschopnosti průmyslových podniků, zejména malých a středních podniků, a proto je zásadní dosažení dohody ohledně patentu Společenství a systému řešení sporů týkajících se patentů v rámci celé EU, stejně jako zvýšení úsilí celních organizací v boji proti padělkům;
12. podporuje probíhající program Komise ke zjednodušení a zlepšení právního prostředí a snížení administrativní zátěže;
13. připomíná význam moderních standardizačních systémů a vyzývá Komisi, aby urychlila provádění norem v rámci nového přístupu, brala při tom ohled na potřeby malých a středních podniků, a posílila účast jejich zástupců;
14. vyzývá Komisi, aby předložila návrh směrnice, jejímž cílem by bylo vytvoření společného konsolidovaného základu daně z příjmu právnických osob pro ty členské státy, které si to přejí;
15. je velmi znepokojen dlouhodobými výhledy farmaceutického odvětví, zejména nízkou úrovní evropského výzkumu a vývoje, a rovněž neexistencí účinného jednotného trhu v tomto odvětví; vyzývá Komisi a členské státy, aby se bezodkladně zabývaly řešením této otázky;
16. vyzývá k vypracování udržitelné průmyslové politiky, která bude stimulovat zejména ekologickou inovaci a zohlední změnu klimatu ovlivňující planetu; vybízí podniky, aby využily příležitostí, které jim poskytují trhy s novými technologiemi, a aby zaměřily své úsilí na snížení emisí uhlíku a místního znečištění na straně jedné a na zlepšení energetické účinnosti na straně druhé, které bude doprovázené opatřeními na podporu obnovitelné zdroje energie a pro bezpečné a udržitelné využití přírodních zdrojů;
17. zdůrazňuje naléhavost zřízení celoevropského trhu pro rizikový kapitál prostřednictvím odstranění současných regulačních a daňových překážek v oblasti investic rizikového kapitálu do nejinovativnějších malých podniků v Evropě;
18. vybízí Komisi, aby intenzivněji sledovala dodavatelský řetězec v odvětví průmyslového a spotřebního zboží, včetně následných distributorů a maloobchodníků, a zajistila tak konkurenční prostředí ve všech fázích dodavatelského řetězce;
19. vítá významný příspěvek politiky soudržnosti k zajištění hospodářské soutěže v průmyslu a vybízí členské státy, aby své investice v rámci Evropského fondu pro obnovu a rozvoj a Evropského sociálního fondu dále směřovaly do oblastí, které podporují růst lidského kapitálu, výzkum, inovaci, podnikání a pomoc malým a středním podnikům;
20. podporuje snahu Komise podrobit všechny nové legislativní návrhy náročnému a přísnému posouzení dopadů se zvláštním zřetelem na to, zda mají tyto návrhy nepříznivé důsledky pro fungování vnitřního trhu či konkurenceschopnost evropského průmyslu; vyzývá Komisi, aby zejména u legislativních návrhů týkajících se ochrany spotřebitele, klimatu a životního prostředí zohlednila konkurenceschopnost jako hlavní cíl Lisabonské strategie.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
8.4.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
38
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Cristian Silviu Buşoi, Charlotte Cederschiöld, Gabriela Creţu, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Vicente Miguel Garcés Ramón, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Anna Hedh, Ilijana Malinova Jotova, Pierre Jonckheer, Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Arlene McCarthy, Nikolaj Mladenov, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Marian Zlotea
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Emmanouil Angelakas, Colm Burke, Giovanna Corda, Bert Doorn, Brigitte Fouré, Olle Schmidt, Gary Titley
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Janusz Wojciechowski
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
21.4.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
36
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Philippe Busquin, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Mary Honeyball, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Andres Tarand, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Göran Färm, Robert Goebbels, Eija-Riitta Korhola, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Uručev, Lambert van Nistelrooij
