A6-0304/2008
10.
7.
2008
ZPRÁVA
o zlepšování kvality vzdělávání učitelů
(2008/2068(INI))
Výbor pro kulturu a vzdělávání
Zpravodajka:
Maria Badia i Cutchet
PE 404.561v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................10
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................15
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o zlepšování kvality vzdělávání učitelů
( 2008/2068(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na čl.
3 písm. q) a články 149 a 150 Smlouvy o ES,
– s ohledem na sdělení Komise o zlepšování kvality vzdělávání učitelů ( KOM(2007)0392 ) a na související pracovní dokumenty útvarů Komise ( SEK(2007)0931 a SEK(2007)0933 ),
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006, kterým se zavádí akční program v oblasti celoživotního učení
Úř. věst.
L 327, 24.11.2006, s. 45. , jež obsahuje konkrétní cíl zvýšit kvalitu a evropský rozměr vzdělávání učitelů (čl.
17 odst.
2 písm. e)),
– s ohledem na osm klíčových dovedností stanovených v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení – evropském referenčním rámci
Úř. věst.
L 394, 30.12.2006, s. 10. ,
– s ohledem na desetiletý pracovní program s názvem Vzdělávání a odborná příprava do roku 2010, a konkrétně na cíl 1.1 „zlepšování vzdělávání a odborné přípravy učitelů a školitelů“
Úř. věst.
C 142, 14.6.2002, s. 7. , a s ohledem na navazující společné průběžné zprávy o pokroku při provádění tohoto programu,
– s ohledem na politiku EU v otázkách mnohojazyčnosti a na zprávu o mnohojazyčnosti, kterou v roce 2007 vypracovala skupina Komise na vysoké úrovni,
– s ohledem na závěry mimořádného zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 23.–24. března 2000 v Lisabonu,
– s ohledem na závěry zasedání Evropské rady konaného v březnu roku 2002 v Barceloně, na němž byly přijaty konkrétní cíle v zájmu zlepšování mj. vzdělávání a odborné přípravy učitelů a školitelů,
– s ohledem na závěry Rady ze dne 5. května 2003 ohledně referenčních úrovní průměrné evropské výkonnosti ve vzdělávání a odborné přípravě (referenční kritéria)
Úř. věst.
C 134, 7.6.2003, s. 3. ,
– s ohledem na závěry, které přijala Rada pro vzdělávání, mládež a kulturu na svém zasedání ve dnech 15.–16. listopadu 2007, a konkrétně na závěry o vzdělávání učitelů
Úř. věst.
C 300, 12.12.2007, s. 6. ,
– s ohledem na posouzení Programu pro mezinárodní hodnocení studentů (PISA), která předkládá Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj každé tři roky, a na zprávu této organizace s názvem „Na učitelích záleží: jak přitáhnout, utvářet a udržet efektivní učitele“ (2005),
– s ohledem na zprávu „Jak se vzdělávací systémy vykazující nejlepší výsledky dostávají do čela“ (McKinsey & Co, září 2007),
– s ohledem na studii, kterou zveřejnil Evropský parlament pod názvem „Současná situace a vyhlídky v oblasti tělesné výchovy v Evropské unii“,
– s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2007 o úloze sportu ve vzdělávacím procesu
Přijaté texty, P6_TA(2007)0503 . ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání ( A6-0304/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že kvalitní vzdělávání a odborná příprava představují mnohostranný přínos, který se neomezuje pouze na tvorbu pracovních míst a vyšší konkurenceschopnost, a jsou významným prvkem celoživotního učení,
B. vzhledem k tomu, že je zapotřebí vychovávat jedince, kteří jsou soběstační, informovaní a kteří jednají ve prospěch soudržné společnosti, a vzhledem k tomu, že kvalita vyučování je jedním z faktorů, které rozhodujícím způsobem přispívají k sociální a hospodářské soudržnosti a k tvorbě pracovních míst v Evropské unii, k její konkurenceschopnosti a potenciálu jejího růstu v globalizujícím se světě,
C. vzhledem k tomu, že Evropský sociální fond může hrát důležitou úlohu v rozvoji vzdělávání a odborné přípravy tím, že přispěje ke kvalitnějšímu vzdělání učitelů,
D. vzhledem k tomu, že kvalita odborné přípravy učitelů se odráží ve vzdělávacím procesu a přímo ovlivňuje nejen úroveň znalostí žáků, ale také formování jejich osobnosti, zejména v prvních letech jejich školní docházky,
E. vzhledem k tomu, že učitelská profese čelí výzvám, jejichž množství roste, neboť se neustále zvyšuje složitost a různorodost vzdělávacího prostředí; vzhledem k tomu, že mezi tyto výzvy patří pokrok v oblasti informační a sdělovací techniky, změny společenských a rodinných struktur a stále rozmanitější složení studentů na mnoha školách, které je důsledkem imigrace a vzniku multikulturních společenství, rostoucí samostatnost škol, která znamená více povinností pro učitele, a nutnost věnovat větší pozornost vzdělávacím potřebám jednotlivých žáků,
F. vzhledem k tomu, že jednoznačně existuje přímá úměra mezi kvalitním vzděláváním učitelů a vysokou úspěšností žáků,
G. vzhledem k tomu, že s rostoucím objemem informací ve spojení s probíhající digitalizací je nutné získat schopnost využívat média a jejich obsah efektivním způsobem a v souladu se svými cíli a potřebami, a vzhledem k tomu, že mediální výchova je určitým druhem pedagogického přístupu k médiím, který má vést ke kritickému a uvážlivému využívání všech médií,
H. vzhledem k tomu, že více než 80 % vyučujících na základních školách a 97 % vyučujících v předškolních zařízeních v EU jsou ženy, zatímco ve středním školství dosahuje zastoupení žen pouze 60 %,
I. vzhledem k tomu, že kvalita vzdělávání učitelů může mít vliv na předčasné ukončování školní docházky a dovednost starších studentů dobře číst,
J. vzhledem k tomu, že na vzdělání, jehož děti později dosáhnou, má zvláště významný vliv předškolní vzdělávání a základní školství,
K. vzhledem k tomu, že v Unii existuje více než 27 různých systémů pro vzdělávání učitelů, ačkoli úkoly, které před učiteli stojí, jsou ve všech členských státech v zásadě stejné,
L. vzhledem k tomu, že vyučování je odborné povolání, u kterého je pro to, aby dobří učitelé ze škol neodcházeli, důležitá vysoká míra uspokojení z práce,
M. vzhledem k tomu, že by bylo nepřiměřené přenést veškerou odpovědnost za jejich vzdělávací činnost na samotné učitele; vzhledem k tomu, že je nutné zdůraznit, že schopnost učitelů poskytnout náležité vzdělání všem svým žákům, vytvořit prostředí, ve kterém mohou žít všichni pospolu, a omezit násilné chování úzce souvisí s podmínkami, ve kterých učitelé vyučují, s tím, jaké jsou k dispozici pomůcky, s počtem žáků se sníženou schopností učení v každé třídě, se sociálním a kulturním prostředím ve školách, se spoluprací s rodinami a s podporou ze strany společnosti; vzhledem k tomu, že úsilí učitelů závisí z velké míry na úsilí společnosti v oblasti vzdělávání a oba faktory se vzájemně ovlivňují v zájmu lepšího vyučování,
N. vzhledem k tomu, že je třeba vynaložit veškeré úsilí k zajištění toho, aby všichni učitelé cítili, že vykonávají uznávané a hodnotné povolání, neboť velká část profesní identity závisí na vnímání ze strany společnosti,
O. vzhledem k tomu, že nejlepší adepty lze pro učitelské povolání získat jen tehdy, dostane-li se učitelům odpovídajícího sociálního uznání, postavení a ohodnocení,
P. vzhledem k tomu, že učitelé hrají důležitou úlohu v sociální oblasti a oblasti výchovy, která přesahuje hranice tradičních vyučovacích předmětů, a mohou plnit významnou funkci vzoru,
Q. vzhledem k tomu, že ve Smlouvě o ES, zejména v článku 13 této smlouvy, je stanoven cíl „rovné příležitosti pro všechny“, jehož má být dosaženo bojem proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace,
R. vzhledem k tomu, že kvalita škol je z velké míry závislá na míře nezávislosti, která je ponechávána jejich plánování a řízení,
S. vzhledem k tomu, že náležitá odborná způsobilost učitelů tělesné výchovy hraje velmi důležitou úlohu ve fyzickém a psychickém vývoji dětí a vedení dětí k tomu, aby si osvojily zdravý způsob života,
1. vřele souhlasí s analýzou, podle níž vyšší kvalita vzdělávání učitelů vede k významnému zlepšení výsledků dosahovaných studenty;
2. domnívá se, že zajištění rozsáhlejšího a kvalitnějšího vzdělávání učitelů společně s uplatňováním politiky usilující o to, aby byli pro povolání učitele získáni nejlepší kandidáti, by mělo být klíčovou prioritou pro všechna ministerstva školství;
3. je přesvědčen, že výdaje na vzdělávání by měly být navyšovány především v oblastech, jež přinášejí nejvýraznější zlepšení výsledků studentů;
4. zdůrazňuje, že má-li být dosaženo významného pokroku při naplňování cílů Lisabonské strategie v oblasti „vzdělávání a odborné přípravy do roku 2010“, zejména zlepšení kvality vzdělávání a posílení celoživotního učení na celém území Unie, musí klást členské státy větší důraz na vzdělávání učitelů a vyčlenit na tuto oblast více zdrojů;
5. důrazně vybízí k podpoře soustavného a logicky navazujícího profesního rozvoje učitelů po celou dobu výkonu tohoto povolání; doporučuje, aby měli všichni učitelé pravidelně akademické, pracovní a finanční příležitosti (např. vládní stipendia) ke zlepšování a doplnění svých schopností a předpokladů, stejně jako pedagogických znalostí; domnívá se, že tyto příležitosti v oblasti odborné přípravy by měly být koncipovány tak, aby byly kvalifikace uznávány ve všech členských státech;
6. zdůrazňuje potřebu intenzivnějšího dialogu a výměny zkušeností mezi jednotlivými státy, zejména pokud jde o zajištění a účinnost soustavného profesního rozvoje v oblasti vzdělávání učitelů mateřských, základních a středních škol;
7. naléhavě požaduje, aby byla zvláštní pozornost věnována zaškolování nových učitelů; vybízí k vytváření podpůrných sítí a programů osobního vedení, díky nimž budou moci hrát v zaškolování nových učitelů rozhodující úlohu učitelé, kteří mají prokazatelné zkušenosti a schopnosti, a jež umožní nově příchozím čerpat ze znalostí svých kolegů získaných během jejich úspěšné kariéry, podpoří skupinové učení a přispějí k boji za snižování počtu nově přijatých učitelů, kteří toto povolání záhy opustí; domnívá se, že spoluprací a vzájemným učením mohou učitelé přispět ke zlepšení výsledků školy a celkového vzdělávacího prostředí;
8. vyzývá členské státy, aby zajistily, že složení učitelského sboru na všech úrovních školského vzdělávání bude odrážet sociální a kulturní rozmanitost společnosti, přičemž budou nadále klást důraz na přijímání a udržení nejlepších učitelů, především tím, že učiní toto povolání dostatečně přitažlivým;
9. upozorňuje na úzkou vazbu mezi zajištěním toho, aby bylo učitelství atraktivním a naplňujícím povoláním s dobrými vyhlídkami na kariérní postup, a získáním motivovaných, úspěšných absolventů a odborníků pro tuto profesi; naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly další opatření s cílem dosáhnout toho, že si budou špičkoví kandidáti povolání učitele volit častěji;
10. zdůrazňuje zvláštní význam politiky rovnosti mužů a žen; zdůrazňuje, že je rovněž důležité zajistit kvalitu učitelů v předškolních zařízeních a na základních školách a také to, aby se jim dostalo takové společenské a profesní podpory, která bude odpovídat jejich odpovědnosti;
11. uznává, že je důležité, aby se učitelé i nadále zapojovali do pracovních a diskusních skupin, které se zabývají vyučovací činností; tato práce by měla být podporována mentory a vzdělávacími orgány; domnívá se, že účast na činnostech kritického uvažování o vyučovacím procesu by měla vytvářet větší zájem o práci učitelů, a zlepšit tak jejich výsledky;
12. trvá na důležité úloze školy, pokud jde o společenský život a vzdělávání dětí a předávání znalostí a dovedností dětem, aby se mohly zapojit do demokratické společnosti; zdůrazňuje, že je důležité mít k dispozici kvalifikované, způsobilé a zkušené učitele, kteří se podílejí na vytváření účinných metod pedagogického vzdělávání učitelů;
13. vyzývá členské státy, aby zajistily, že v systému veřejného vzdělávání budou moci vést hodiny tělesné výchovy pouze náležitě kvalifikovaní učitelé tělesné výchovy;
14. poukazuje na výrazné rozdíly v průměrné mzdě učitelů, a to nejen mezi jednotlivými členskými státy, ale také v porovnání s průměrným hrubým národním důchodem a HDP na osobu; požaduje odpovídající odměňování učitelů, které bude odrážet jejich význam pro společnost, a opatření, která vyřeší „odliv mozků“ špičkových učitelů na lépe placená místa v soukromé sféře, především v oblasti vědy a techniky;
15. zdůrazňuje, že učitelé musí být lépe připraveni, aby se dokázali vyrovnat s řadou nových nároků, jež na ně jsou kladeny; uvědomuje si výzvy, které pro učitele představuje vývoj informační a sdělovací techniky, ale rovněž příležitosti, které tento vývoj skýtá; je přesvědčen, že během zaučování a navazující odborné přípravy by mělo být prioritou vzdělávání v oblasti informační a sdělovací techniky, aby učitelé získali aktuální znalosti o současném stavu vývoje techniky a jejím uplatnění v pedagogické praxi a aby disponovali potřebnými dovednostmi, které jim umožní využívat tyto znalosti při výuce;
16. domnívá se, že odborná příprava by měla mít mj. za cíl poskytnout učitelům inovační rámec, který potřebují k tomu, aby do své činnosti a do nových vyučovacích okruhů zahrnuli hledisko životního prostředí; podporuje oblastní semináře zaměřené na naplňování potřeb zjištěných v konkrétních souvislostech a kurzy určené pro učitelský sbor daného zařízení s cílem uplatňovat v praxi projekty, které zohledňují jejich potřeby a konkrétní souvislosti;
17. zdůrazňuje, že mobilita učitelů, jejich užší vzájemná spolupráce a týmová práce by mohly zlepšit kreativitu a inovaci vyučovacích metod a přispěly by k tomu, aby vzdělávání vycházelo z osvědčených postupů;
18. vyzývá Komisi, aby posílila finanční zdroje poskytované na podporu vzdělávání učitelů v rámci Programu celoživotního učení, a především výměny učitelů mezi školami v sousedních zemích a oblastech; zdůrazňuje, že mobilita je prostředkem pro šíření námětů a osvědčených postupů ve výuce a přispívá ke zdokonalování znalosti cizích jazyků a povědomí o jiných kulturách; podtrhuje, že by učitelé měli během svého profesního života těžit z rozsáhlejších možností ke studiu jazyků, což mj. povede k maximalizaci příležitostí, které nabízejí programy mobility v rámci EU;
19. požaduje, aby byla v odborné přípravě učitelů upřednostňována zejména mediální studia a aby byly stávající moduly mediálních studií významným prvkem základního vzdělávání učitelů;
20. poukazuje na to, že v rámci mobility učitelů hraje zásadní úlohu partnerství škol Comenius a Comenius-Regio;
21. je přesvědčen, že děti by se měly učit cizím jazykům již od velmi útlého věku a že jazyková výuka by měla být součástí osnov na všech základních školách; zdůrazňuje, že pro dosažení tohoto cíle je nezbytné, aby byly na získávání a odbornou přípravu učitelů cizích jazyků vynakládány dostatečné prostředky;
22. zdůrazňuje, že každý učitel by měl být vzorem, pokud jde o zvládnutí vlastního jazyka, který je klíčovým nástrojem pro správný přenos poznatků, napomáhá žákům při studiu ostatních předmětů a rozvíjí jejich schopnost komunikovat, jež v řadě profesních činností stále nabývá na významu;
23. zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby učitelé ve všech členských státech získali osvědčení o znalosti alespoň jednoho cizího jazyka;
24. požaduje, aby byla ve školním, navazujícím a dálkovém vzdělávání učitelů podporována mediální gramotnost v rámci mediálního vzdělávání a celoživotního učení prostřednictvím spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem;
25. poukazuje na to, že čas, který učitel stráví ve třídě se studenty, je nenahraditelný, a vyjadřuje znepokojení nad tím, že narůstající administrativa a agenda může učitele o čas strávený ve třídě a o čas na přípravu na vyučování připravovat;
26. požaduje, aby byla do odborné přípravy učitelů i do školních osnov povinně zavedena občanská výchova, a učitelé i žáci tak získali potřebné znalosti o právech a povinnostech občanů a o Evropské unii a byli schopni analyzovat a kriticky hodnotit aktuální politické a sociální situace a procesy;
27. domnívá se, že každá škola je jedinečným způsobem propojena se svým bezprostředním okolím a že vedení školy by mělo mít větší rozhodovací pravomoci, které mu umožní zabývat se ve spolupráci s rodiči a dalšími zástupci místního společenství vzdělávacími problémy a nároky na výuku, které jsou pro dané prostředí specifické; zdůrazňuje, že s příchodem přistěhovalců velmi rozmanitého původu je nutné učitele náležitě poučit o mezikulturních otázkách a procesech, a to nikoli pouze v rámci školy, ale i ve vztahu k rodinám a jejich bezprostřednímu, velmi různorodému okolí;
28. zdůrazňuje mimořádně příznivý dopad programu Comenius na učitele a jeho význam pro malá společenství, zejména v sociálně a hospodářsky znevýhodněných oblastech, podporou zavádění evropského rozměru do vzdělávání a zvyšování povědomí o něm;
29. vítá dohodu členských států, že budou v otázkách zkvalitnění koordinace politik pro vzdělávání učitelů postupovat společně, zejména prostřednictvím otevřené metody koordinace; naléhavě vyzývá členské státy, aby této příležitosti učit se navzájem plně využily, a požaduje, aby byl s Parlamentem konzultován časový harmonogram a vývoj v této oblasti;
30. upozorňuje, že je zapotřebí zpracovat kvalitnější statistiku o vzdělávání učitelů v členských státech Unie s cílem podpořit sdílení informací, užší spolupráci a výměnu osvědčených postupů; navrhuje, aby členské státy ve spolupráci s Komisí zavedly systémy, které zajistí snadnou dostupnost srovnatelných údajů o vzdělávání učitelů pro předškolní vzdělávání a základní a střední školství;
31. domnívá se, že pro potírání násilí ve školách má zásadní význam prohloubení spolupráce mezi řediteli škol a rodiči a vytvoření nástrojů a postupů pro účinné řešení tohoto problému;
32. zdůrazňuje, že je důležité, aby byly při výuce ve školách a při odborném vzdělávání učitelů zohledňovány otázky rovných příležitostí mužů a žen;
33. vyzývá Komisi, aby šířila postupy, jež se osvědčily v členských státech a které prostřednictvím školních projektů, jako je např. zdravá výživa a sport, domácí hospodářství a soukromé finanční plánování, zlepší obecné dovednosti potřebné v praktickém životě;
34. vyzývá členské státy, aby do odborné přípravy učitelů zařadily programy řešení konfliktů, a učitelé se tak seznámili s novými strategiemi pro řešení různých druhů konfliktů ve třídě a naučili se, jak se vypořádat s násilím a agresivitou;
35. vyzývá členské státy, aby do odborné přípravy učitelů zařadily základní znalosti o Evropské unii, jejích institucích a jejím fungování a aby zajistily exkurze začínajících učitelů do evropských institucí;
36. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, organizacím OECD a UNESCO a Radě Evropy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Sdělení Komise a obecný rámec
V srpnu roku 2007 zveřejnila Komise sdělení o zlepšování kvality vzdělávání učitelů
KOM(2007)0392 v konečném znění, 3.8.2007. .
Toto sdělení obsahuje hodnocení současného stavu vzdělávání a odborné přípravy učitelů v Evropské unii a výzvu ke společnému zamyšlení nad tím, jaká opatření mohou přijmout členské státy EU, které jsou podle Smlouvy o ES za organizaci a obsah systémů vzdělávání a odborné přípravy zodpovědné.
Cílem sdělení je zajistit koordinaci činnosti v oblasti vzdělávání a profesního rozvoje učitelů a odpovídající zdroje pro tuto činnost; zabezpečit, aby všichni učitelé měli znalosti, postoje a pedagogické schopnosti, které by jim umožnily dosáhnout efektivity; prosazovat profesionalizaci učitelství; a podpořit výzkum v rámci učitelské profese, stejně jako postavení tohoto povolání a uznání, jehož se mu dostává.
Celkovým rámcem je úsilí o zlepšování vzdělávání a odborné přípravy v Evropě v návaznosti na Lisabonskou strategii.
V březnu roku 2002 přijala Evropská rada na svém zasedání v Barceloně konkrétní cíle v oblasti zlepšování systémů vzdělávání a odborné přípravy v členských státech, včetně vzdělávání a odborné přípravy učitelů a školitelů.
V roce 2004 ve své společné zprávě o pokroku v dosahování lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy vyzvaly Rada a Komise ke stanovení společných evropských zásad, které by definovaly nezbytné schopnosti a předpoklady učitelů a školitelů.
V listopadu roku 2006 Rada konstatovala, že „úsilí pedagogických pracovníků by mělo být podporováno prostřednictvím nepřetržitého profesního rozvoje“, a v listopadu roku 2007 přijala Rada na základě sdělení Komise závěry o vzdělávání učitelů.
V těchto závěrech Rada uvádí, že „vysoce kvalitní výuka je předpokladem vysoce kvalitního vzdělávání a odborné přípravy, jež jsou rozhodujícími činiteli, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost Evropy a její schopnost vytvářet větší počet pracovních míst a růst v souladu s lisabonskými cíli“
Úř. věst.
C 300, 12.12.2007, s. 7. .
Zatím však nebylo při naplňování cílů Lisabonské strategie stanovených v programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 dosaženo dostatečného pokroku.
Současný stav
Ve sdělení Komise uvádí, že kvalita vyučování je jedním z faktorů, které rozhodujícím způsobem přispívají k tvorbě pracovních míst v Evropě, k její konkurenceschopnosti a potenciálu jejího růstu v globalizujícím se světě, ale také ke zlepšování výsledků studentů.
V Evropě je více než 6 milionů učitelů a tito hrají zásadní úlohu v rozvoji znalostí a dovedností dětí a představují důležitý prvek jejich sociální výchovy.
Učitelé čelí výzvám, jejichž množství roste, neboť se neustále zvyšuje složitost a různorodost vzdělávacího prostředí.
Nicméně ve zprávě OECD s názvem „Na učitelích záleží“
„Na učitelích záleží: jak přitáhnout, utvářet a udržet efektivní učitele“, OECD 2005. z roku 2005 téměř všechny země poukazují na nedostatky v didaktických dovednostech, na nízké investice do soustavného vzdělávání a rozvoje pedagogických pracovníků a na malou podporu v prvních letech výkonu tohoto povolání.
Zvážit je však nutno i další, související otázky.
Například to, že v pedagogických sborech výrazně převažují ženy, že mezi jednotlivými zeměmi existují podstatné rozdíly, pokud jde o poměr platů učitelů k průměrné mzdě, že odchod učitelů ze škol je zejména ovlivněn obecnými podmínkami na pracovním trhu a že učitelské povolání vykazuje vysoký podíl starších pedagogů, což znamená, že je nezbytné získat dostatečný počet motivovaných a kvalitních nových učitelů, kteří nahradí své zkušené kolegy poté, co odejdou do důchodu.
Poznámky zpravodaje
Učení studentů ovlivňuje široká škála faktorů, jako např. schopnosti a motivace jednotlivých studentů, podpora a přístup k učení ze strany jejich rodiny a vrstevníků, organizace školy a kvalita jejich vyučujících.
Tvůrci politik mohou většinu těchto faktorů jen stěží ovlivnit, alespoň v krátkodobém výhledu
Souhrnný přehled, „Na učitelích záleží: jak přitáhnout, utvářet a udržet efektivní učitele“, OECD, listopad 2004, s. 3. .
Výrazného vlivu na vzdělávací systémy lze však dosáhnout prostřednictvím politik zacílených na učitele.
Jak upozornila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj: „zlepšování účinnosti a spravedlivosti vzdělávání ve školách do velké míry závisí na tom, zda učitelské povolání mají zájem vykonávat schopní a kvalifikovaní lidé, zda vyučují kvalitně a zda mají všichni studenti ke kvalitnímu vyučování přístup“
Tamtéž, s. 2. .
V rámci řešení problémů stále globalizovanějšího světa by měly členské státy přijmout další opatření ke zlepšení svých politik zaměřených na učitele s cílem zkvalitnit celkovou úroveň vzdělávání.
V této souvislosti je třeba se zabývat problematikou získávání učitelů, zaškolování a soustavného vzdělávání učitelů, jejich postavení a řízení škol a skutečně využívat přínosů, které v tomto směru nabízí EU, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů.
Na tomto obecném pozadí je zapotřebí zvážit následující doporučení:
1.
Získat nejlepší kandidáty
Je důležité, aby členské státy zajistily, že budou náklady na vzdělávání vynakládány efektivně, s důrazem na oblasti, které přinesou nejlepší výsledky.
Jak upozorňuje nedávno zveřejněná zpráva vypracovaná společností McKinsey & Company: „z dostupných údajů vyplývá, že hlavní příčinou rozdílných výsledků studentů je kvalita učitelů“
McKinsey & Co.: „Jak se vzdělávací systémy vykazující nejlepší výsledky dostávají do čela“, září 2007, s. 12. .
Například snížení počtu žáků ve třídě sice vede ke zlepšení jejich výsledků, avšak zkušenosti ukazují, že míra zlepšení je mnohem nižší, než kdyby stejné studenty vyučovali pouze efektivní a špičkoví učitelé.
Platí to i naopak: pokud budou studenta vyučovat pouze nekvalitní učitelé, bude to mít významný vliv na jeho výsledky, a to především během velmi důležitých prvních let vzdělávání
Viz tamtéž, s. 12.
Ve svém sdělení z roku 2006 „Účinnost a spravedlnost v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy“ ( KOM(2006)0481 , 8.9.2006) Komise dospěla k závěru, že „nejvyšší návratnost z celého kontinua celoživotního vzdělávání má předškolní vzdělávání“, s. 3.
Viz rovněž s. 5–7. .
Klíčovým úkolem je tedy zajistit, aby byli pro učitelské povolání získáváni nejlepší kandidáti.
To však neznamená jen nutnost dosáhnout toho, aby si učitelství vybralo mezi ostatními profesemi dostatečné množství nejlepších absolventů.
Při řešení nedostatku učitelů a zavádění nových, cenných schopností bude pro školství rovněž přínosné, podaří-li se k učitelství přitáhnout zkušené kvalitní profesionály z jiných oborů činnosti v pozdější fázi jejich kariéry.
2.
Zlepšit postavení, uznání a odměňování učitelů
Učitelství je někdy pokládáno za podřadné povolání: v některých zemích je patrná tendence zapisovat se do programů pro primární vzdělávání učitelů „pro všechny případy – kdyby se zhoršil pracovní trh pro absolventy“
„Na učitelích záleží: jak přitáhnout, utvářet a udržet efektivní učitele“, OECD 2005, s. 102. .
Nicméně úspěšné školství se nezakládá na průměrných učitelích.
Je důležité, aby bylo učitelství považováno za atraktivní povolání pro nejlepší kandidáty.
Klíčem k tomu je postavení učitelů ve společnosti.
Z vypracovaných studií vyplývá, že společenské postavení je úzce spjato s výběrem a odměňováním.
Na přitažlivosti může učitelství získat tím, že budou učitelé přijímáni na základě konkurzu, čímž by byl zpochybněn názor, že „učit může kdokoli“.
Stejně tak je důležité, aby vzhledem k tomu, že učitelství je v zásadě odborná profese, nicméně kandidáti zřídkakdy uvádějí plat jako svou hlavní motivaci pro výkon tohoto povolání, bylo odměňování vhodně nastaveno, a to včetně nástupní mzdy.
Jak zdůrazňuje společnost McKinsey ve své zprávě: „všechny špičkové systémy [...] vyplácely nástupní mzdu, která dosahovala alespoň průměru zemí OECD v poměru k jejich HDP na osobu“
McKinsey & Co.: „Jak se vzdělávací systémy vykazující nejlepší výsledky dostávají do čela“, září 2007, s. 20. .
Důležitými předpoklady toho, aby neodcházeli dobří učitelé, které by mohla ze škol odlákávat lépe placená pracovní místa v soukromém sektoru (zejména pokud jde o učitele přírodovědných a technických předmětů), jsou plat, postavení a uspokojení z práce.
Komise ve svém sdělení upozorňuje, že: „u učitelů, kteří mají vyšší plat než ostatní profese, je nižší pravděpodobnost, že opustí svou profesi“
KOM(2007)392 v konečném znění, 3.8.2007, s. 9. .
3.
Investovat do zaškolování a soustavného vzdělávání učitelů
Poté, co jsou učitelé vybráni z nejlepších kandidátů a přijati, je nutné zajistit, aby se stali co nejefektivnějšími pedagogy.
Učitelé musí získat soubor určitých schopnosti a znalostí, což vyžaduje vynaložení vysokých prostředků na vzdělávání nových i zkušených učitelů.
Členské státy by proto měly nadále zkvalitňovat zaškolování učitelů a podporovat jejich soustavný profesní rozvoj po celou dobu výkonu tohoto povolání, aby učitelé měli příležitost ke zlepšování a aktualizaci svých schopností a znalostí, stejně jako pedagogických dovedností;
V zájmu zajištění kvality vzdělávání učitelů musí být kladen důraz rovněž na kvalitu vyučujících, kteří učitele vzdělávají.
Z tohoto důvodu je důležité uznat úlohu, kterou mohou hrát učitelé, kteří již v této profesi dosáhli určitých výsledků a zkušenosti, při zaškolování nových kolegů.
Lze doporučit mírné snížení počtu vyučovacích hodin těchto zkušených učitelů, aby mohli věnovat více času zaškolování svých kolegů.
Důležitým prvkem, který může přispět ke zlepšení celkového vzdělávacího prostředí, je vybízení škol k tomu, aby využívaly vlastní zdroje, a učitelé se tak mohli učit společně – a vzájemně.
S proměňující se úlohou učitelů se musí měnit také rozsah jejich odborné přípravy.
Důraz by měl být kladen například na vzdělávání v oblasti informační a sdělovací techniky, aby učitelé získali aktuální znalosti o současném stavu technického vývoje a disponovali potřebnými dovednostmi, které jim umožní využívat tyto znalosti při výuce.
Dále je zapotřebí vynaložit dostatečné finanční prostředky na nábor a odbornou přípravu učitelů cizích jazyků, aby měly školy k dispozici nezbytné zdroje pro zlepšování jazykové výuky a aby tuto výuku mohly pro své žáky zajišťovat již od útlého věku.
4.
Důrazně podporovat výměnu osvědčených postupů
Vzhledem k tomu, že v EU existuje více než dvacet sedm různých vzdělávacích systémů, vykazují významné rozdíly také výsledky, jichž tyto systémy dosahují.
To nevyhnutelně vede k závěru, že systémy některých členských států vykazují lepší výsledky než ostatní.
Není pochyb o tom, že je velice zapotřebí, aby se od sebe členské státy učily a navzájem si vyměňovaly osvědčené postupy podle mezinárodních měřítek a norem, ačkoli je třeba vypracovat kvalitnější srovnávací statistiky, které by tyto výměny mezi členskými státy usnadnily.
Výměna osvědčených postupů může samozřejmě probíhat na makro- i mikroúrovni.
Na makroúrovni se členské státy nedávno dohodly na spolupráci v oblasti vzdělávání učitelů a na výměně osvědčených postupů prostřednictvím otevřené metody koordinace v Radě, což je velmi vítané, nicméně je nutno zdůraznit, že tuto možnost musí členské státy skutečně využívat.
Na mikroúrovni je úkolem EU vybízet jednotlivé učitele z různých zemí, aby se od sebe navzájem učili osobním kontaktem prostřednictvím programů mobility na úrovni škol, zejména prostřednictvím programu Comenius.
Tento návrh zprávy aktivity v oblasti mobility plně podporuje.
5.
Posílit rozhodovací pravomoci škol
Z provedených výzkumů vyplývá, že vedení a řízení škol „ovlivňuje učení méně než samotná výuka ve třídě“
McKinsey & Co.: „Jak se vzdělávací systémy vykazující nejlepší výsledky dostávají do čela“, září 2007, s. 29. a že účinné řízení školy vycházející ze zkušeností vytváří ve škole kulturu velkého očekávání.
Zároveň má každá škola jedinečné a osobité podmínky – od žáků, přes zdroje až po pedagogický sbor.
Vzhledem k tomu by mělo mít vedení každé školy větší pravomoc řešit a řídit ve spolupráci s rodiči a dalšími zástupci místního společenství specifické vzdělávací nároky školy včetně vzdělávacích potřeb jejích učitelů.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
24.6.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
29
3
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Nicodim Bulzesc, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Christopher Heaton-Harris, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Victor Boştinaru, Mary Honeyball, Elisabeth Morin, Reino Paasilinna, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser, Tadeusz Zwiefka
