Vztahy EU-NATO: poslanci žádají užší spolupráci
Bezpečnost a obrana
2009-02-19 - 14:58
Poslanci dnes přijali zprávu, jejímž prostřednictvím zdůrazňují, že EU a NATO by se mohly vzájemně posílit tím, že by mezi sebou nesoutěžily a více spolupracovaly na operacích při zvládání krizí.
Zpráva podporuje také zřízení stálého operačního štábu EU řízeného místopředsedou Evropské komise/vysokým představitelem, v jehož mandátu je mj. plánování a provádění vojenských operací EBOP.
V dubnu 2009 proběhnou ve Štrasburku a v Kehlu oslavy 60. výročí NATO.
Parlament prostřednictvím zprávy poslance Ari VATANENA (EPP-ED, FI) uznává důležitou úlohu NATO v bezpečnostní struktuře Evropy a vyjadřuje přesvědčení, že organizace budoucí kolektivní obrany EU by měla co nejvíce probíhat ve spolupráci s NATO.
Po zvolení nového prezidenta Spojených států narůstá na obou březích Atlantického oceánu konsenzus o klesající užitečnosti jaderných zbraní tváří v tvář současným hrozbám a začíná být pociťována naléhavá potřeba zmenšit velikost jaderných arzenálů v souladu se závazky o nešíření jaderných zbraní.
Nová bezpečnostní rizika, jako je mezinárodní terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, státy v úpadku, konflikty, jež uvízly na mrtvém bodě, organizovaný zločin, internetové hrozby, znehodnocování životního prostředí a s tím spojené ohrožení bezpečnosti, přírodní a jiné katastrofy vyžadují pevnější partnerství a pozornost zaměřenou na posílení klíčových schopností EU a NATO a lepší koordinaci v oblasti plánování, technologií, vybavení a školení.
Poslanci jsou přesvědčeni, že EU a NATO by se mohly vzájemně posílit tím, že by mezi sebou nesoutěžily a více spolupracovaly na operacích při zvládání krizí.
Podporují také návrh francouzské vlády na vytvoření systematických kontaktů mezi generálními tajemníky NATO a Rady EU, zvláště aby se předešlo nedorozuměním v situacích, kdy EU a NATO působí společně v různých misích prováděných za stejným účelem a na stejném místě, jako v Kosovu a Afghánistánu.
Parlament konstatuje, že ujednání „Berlin Plus“, jež EU umožňuje přístup k prostředkům a kapacitám NATO, je zapotřebí zdokonalit, a umožnit tak oběma organizacím účinně poskytovat pomoc při současných krizích.
EP se domnívá, že je třeba, aby EU a NATO vyvíjely komplexní přístup ke zvládání krizí, a vyzývá proto EU, aby dále vysílala mise a zajišťovala přitom větší udržitelnost EBOP, a aby tak předcházela konfliktům, podporovala stabilitu a zmírnila situaci tam, kde je to zapotřebí, na základě společného konsenzu členských států EU nebo v rámci strukturované spolupráce.
Poslanci také podporují zřízení stálého operačního štábu EU řízeného místopředsedou Evropské komise/vysokým představitelem, v jehož mandátu je mj. plánování a provádění vojenských operací EBOP.
Soulad mezi členstvím v NATO a v EU
Z 27 členských států Unie 6 zemí není členy NATO (Rakousko, Kypr, Finsko, Irsko, Malta a Švédsko).
Poslanci nicméně trvají na tom, že všechny členské státy EU se musí bez jakékoli diskriminace účastnit společných zasedání EU a NATO.
Navrhují také, aby ti spojenci NATO, kteří jsou kandidáty na přistoupení k EU, byli více zapojováni do práce EBOP a Evropské obranné agentury.
Parlament vyjadřuje politování nad skutečností, že turecko-kyperský spor nadále těžce narušuje rozvoj spolupráce mezi EU a NATO, neboť Turecko na jedné straně odmítá povolit účast Kypru v misích EBOP, které zahrnují zpravodajskou činnost a zdroje NATO, na druhé straně pak Kypr nesouhlasí se zapojením Turecka do celkového rozvoje EBOP v míře, která by odpovídala vojenské váze Turecka a jeho strategickému významu pro Evropu a transatlantickou alianci.
Parlament proto žádá Kypr jako členský stát EU, aby přezkoumal svůj politický postoj ke členství v Partnerství pro mír, a vyzývají také členské státy NATO, aby nevyužily svého práva veta k tomu, aby zabránily členským státům EU stát se členy NATO.
Vztahy s Ruskem
Pokud jde o vztahy s Ruskem, poslanci se domnívají, že EU a NATO musí vést realistický a upřímný dialog s ruskou federací, včetně případného členství Ruska ve všech evropsko-atlantických strukturách, a to jakmile se Rusko stane skutečnou demokracií a odmítne vojenské hrozby jako nástroj politického nátlaku na své sousedy.
Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED), Libor ROUČEK (PES) a Vladimír REMEK (GUE/NGL).
Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED) vyjádřila přesvědčení, že „návrat Francie do vojenských struktur NATO spolu s energií věnovanou evropské bezpečnostní a obranné politice je vynikající příležitost ke sladění evropské bezpečnostní strategie a možné nové strategie pro NATO” .
Ratifikace Lisabonské smlouvy v Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR podle jejího názoru „vytváří nový kvalitativní stupeň pro evropskou obranu a bezpečnost” .
Je rovněž přesvědčena, že by mělo být zřízeno evropské společné velitelství a racionalizován evropský obranný trh. „Věnujme prostředky do vědy a výzkumu, do Evropské obranné agentury, vytvořme statut evropského vojáka, zamezme duplicitám a doslovně obejděme turecký syndrom” , vyzvala.
Na závěr dodala, že EU by měla využít šance nové americké administrativy k opravdové spolupráci v Afghánistánu a v protiraketové obraně Evropy.
Libor ROUČEK ( PES) ve svém projevu hovořil o vztazích EU a Ruska.
Je přesvědčen, že „utváření společné zahraniční a bezpečnostní politiky nelze provádět bez dialogu s Ruskem” .
Domnívá se také, že do Evropské bezpečnostní agentury by mělo být v dialogu zahrnuto i Rusko.
Vyzval proto Radu a Komisi, aby „přijaly konstruktivní a otevřený postoj k případným rozhovorům mezi Evropskou unií, Spojenými státy a Ruskem o obnovení transatlantického dialogu v oblasti bezpečnosti založeného na helsinském procesu”.
Tyto rozhovory by přitom měly zahrnovat i diskuzi na téma protiraketové obrany.
Domnívá se, že do této otázky by měla být mnohem více zapojena EU a neměla by dohodu ponechávat pouze na USA a Rusku.
Vladimír REMEK (GUE/NGL) připomněl jeden z aspektů zprávy, a to potřebu „využít bezpečnostní politiku v zájmu občanů Unie” .
Zdůraznil v tomto ohledu, že je přitom naprosto opomíjen názor občanů na plánované budování nových cizích základen na území Evropské unie, konkrétně v Polsku a v České republice, kde nadále probíhají přípravy na umístění protiraketové základny, a to i přes odpor dvou třetin obyvatel. „Z Evropské unie dosud nezazněl jediný oficiální hlas na podporu zájmu občanů, pro které tu snad Evropská unie existuje” , zdůraznil. „Podle mne je v EU něco špatně, když se zájmy lidí neodrážejí v našich dokumentech, když jejich názory nemohou být v zájmu demokracie brány v úvahu.
Nedivme se pak, že se lidé od politiky Unie odvracejí, neberou ji za svou anebo ji rovnou odmítají” , dodal na závěr.
Zpráva z vlastního podnětu
Rozprava: 18.
2.
2009
Hlasování: 19.
2.
2009 20090218IPR49763 Zpráva o úloze NATO v bezpečnostní struktuře EU (2008/2197(INI))
CS
1
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
