Týden v EP - plenární zasedání 13. - 16. února 2006 ve Štrasburku
Instituce
2006-05-10 - 11:30
Evropský parlament na letošním třetím plenárním zasedání schválil pozměněné znění návrhu směrnice o službách na vnitřním trhu.
Europoslanci rovněž vyzvali všechny členské státy EU k odstranění překážek pro volný pohyb pracovníků.
Parlament dále podpořil usnadnění dojíždění za prací do pohraničí Unie ze třetích zemí a reformu systému státní podpory.
Europoslanci se - tentokrát ve Štrasburku - dále věnovali řadě zahraničněpolitických otázek, zejména konfrontaci Íránu s mezinárodním společenstvím , sporu o zveřejnění karikatur Mohameda a situaci v Bělorusku před březnovými volbami.
Na pořadu jednání EP byla rovněž úprava doložky o lidských právech a demokracii v dohodách Unie s třetími zeměmi.
Parlament dále podpořil zpřísnění ochrany kuřat chovaných na maso .
Europoslanci rovněž schválili kompromis o ochraně pracovníků před optickým zářením a zavedení společné licence pro dispečery letového provozu .
Na slavnostním zasedání k europoslancům promluvil rakouský prezident Heinz FISCHER , jehož země v tomto pololetí Unii předsedá.
Podrobné informace o těchto tématech i dalších schválených zprávách a usneseních viz níže.
20060209BKG05095
Parlament schválil pozměněný návrh směrnice o službách
Evropský parlament po dvouletých jednáních velkou většinou hlasů v prvním čtení schválil zprávu k plánované legislativě uvolňující společný trh Evropské unie i pro služby.
Pro Unii je to jedna z nejdůležitějších otázek.
Původní návrh byl důkladně upraven.
Hlavní záměr však zůstává týž: odstranit překážky pro volný pohyb služeb v celé EU.
Parlament zároveň upřesnil, že směrnice nezmění sociální práva pracujících ani platné pracovní právo.
Pro pozměněné znění směrnici o službách na vnitřním trhu hlasovalo 394 poslanců; proti jich bylo 215 a 33 se hlasování zdrželo.
Z českých europoslanců pro hlasovali 4 , proti 7 a 13 se hlasování zdrželo.
Podrobnosti včetně shrnutí jejich vystoupení v rozpravě naleznete na konci tohoto příspěvku.
"Projednáváme nejdůležitější evropskou legislativu s výjimkou Ústavy.
Poskytování služeb v Evropské unii se musí uvolnit stejně jako pohyb zboží či kapitálu" , prohlásila v rozpravě zpravodajka Evelyne GEBHARDTOVÁ (PES, DE).
"Svoboda poskytování služeb" namísto "zásady země původu"
Parlament plánovanou směrnici podstatně pozměnil.
Klíčovou "zásadu země původu" poslanci nahradili pojmem "svoboda poskytování služeb".
Oproti návrhu Evropské komise Parlament dále omezil působnost směrnice, která se tak má týkat méně sektorů.
Poslanci dále rozšířili seznam důvodů, kvůli nimž mohou státy EU na svém území poskytování služeb poskytovateli z jiných členských zemí omezit.
Pozměněné znění navíc výslovně zdůrazňuje, že se směrnice netýká pracovního práva členských států.
Kromě služeb, na něž se směrnice nemá vztahovat, Parlament navrhuje, aby poskytovatelé služeb podléhali právu hostitelských zemí.
Ty mohou služby "z důvodů veřejné politiky, veřejné bezpečnosti, ochrany veřejného zdraví nebo životního prostředí" omezovat.
Z návrhu vypadly i pasáže o vysílání pracovníků.
Na tahu jsou Evropská komise a členské státy Unie
Návrh směrnice o službách na vnitřním trhu, který před dvěma lety předložil tehdejší eurokomiař Frits BOLKESTEIN , Parlament posuzuje v rámci postupu spolurozhodování.
Výsledek hlasování posílí pozici Parlamentu vůči Evropské komisi a členským státům EU.
Předseda Komise José Manuel BARROSO už oznámil, že Komise původní návrh na základě znění schváleného Parlamentem urychleně přepracuje a předloží Radě EU.
Po prvním čtení v EP se členské státy Unie v Radě ministrů EU musejí dohodnout na Společném postoji, který pak bude předmětem druhého čtení.
Schválení legislativy záleží na dohodě Parlamentu s Radou.
Záměry směrnice
Služby mají 70procentní podíl na hrubém domácím produktu (HDP) a zaměstnanosti ve většině států Unie.
Podle unijního práva "představuje vnitřní trh oblast bez vnitřních hranic, ve které je zaručen volný pohyb služeb a svoboda usazování".
Cílem nové legislativy je odbourat určité právní a byrokratické překážky, usnadnit poskytování služeb v ostatních zemích EU a dotvořit vnitřní trh.
Směrnice - označována za klíčový prvek tzv. Lisabonské strategie - by mohla rozhodující měrou ovlivnit další směřování Unie, která čelí rostoucímu tlaku globalizace.
Uvolnění trhu se službami může podle zastánců směrnice zvýšit konkurenceschopnost, zvýšit nabídku, snížit ceny a vytvořit nové pracovní příležitosti.
Odpůrci směrnice nicméně varují před mzdovým, sociálním a ekologickým dumpingem i snížením standardů ochrany práce.
Směrnice má podle návrhu Evropské komise stanovit "obecná ustanovení k usnadnění výkonu svobody usazování pro poskytovatele služeb a volného pohybu služeb".
Státy Unie by musely odstranit určité překážky v poskytování některých služeb subjekty z jiných členských zemí, např. nepožadovat živnostenský list vystavený úřady hostitelské země.
Kompromis konzervativců a socialistů
Slovní, právní a politický zápas europoslaneckých klubů a frakcí o záměry směrnice nakonec skončil kompromisem obou největších klubů, Evropské lidové strany-Evropských demokratů (EPP-ED) a Strany evropských socialistů (PES).
Jejich dohoda v prvním čtení získala podporu většiny poslanců.
Odbourání řady překážek a omezení
Pozměněný klíčový článek o svobodě poskytování služeb tak už výslovně neuvádí ani ustanovení práva země původu, ani země hostitelské.
"Zásadu země původu" nahrazuje pojem "svoboda poskytování služeb".
Členské státy podle něho "uznávají právo poskytovatelů služeb poskytovat služby v jiném členském státě, než je stát, v němž jsou usazeni," a musejí zajistit "volný přístup k činnosti v oblasti poskytování služeb a její volný výkon na svém území".
Tuto zásadu zaručuje řada ustanovení, která státům Unie zakazují vytvářet překážky pro volný pohyb služeb.
Na poskytovatelích služeb už např. nebudou moci žádat, aby na svém území zřídily "organizační složku" , a naopak jim budou muset umožnit zřídit k poskytování služeb na svém území "určitou infrastrukturu".
Poskytovatelé služeb už nemají být nuceni " získat od příslušných orgánů povolení, včetně zápisu do rejstříku nebo registrace u profesního subjektu nebo sdružení na jejich území".
Nejde-li o požadavky týkající se bezpečnosti a zdraví při práci, mají padnout i požadavky na používání zařízení a materiálu, jež jsou nedílnou součástí poskytované služby.
Členské státy navíc nesmějí požadovat "použití zvláštních smluvních ujednání mezi poskytovatelem a příjemcem, která brání či omezují poskytování služeb osobami samostatně výdělečně činnými" .
Důvody pro možná omezení
Parlament nicméně navrhl i důvody, kvůli nimž by členské státy EU směly poskytování služeb omezit národními pravidly.
Podle poslanců to má být možné "z důvodů veřejné politiky, veřejné bezpečnosti, ochrany veřejného zdraví nebo životního prostředí".
Členské státy Unie mohou v souladu s právními předpisy Společenství dále uplatňovat i své podmínky zaměstnávání, včetně podmínek stanovených v kolektivních smlouvách.
Omezení odůvodněná výše zmíněnými důvody však musejí být v souladu se zásadami unijního práva: nediskriminace (např. kvůli státní příslušnosti), nezbytnosti (veřejný pořádek, veřejná bezpečnost, ochrana veřejného zdraví nebo životního prostředí) a proporcionality (bezpečné dosažení sledovaného cíle).
Některá ustanovení znění návrhu schváleného Parlamentem nicméně odkazují na "naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu" , které členským státům umožňují na jejich území omezit svobodu poskytování služeb.
Znění schválené Parlament otevírá cestu k harmonizaci národních ustanovení o poskytování služeb pět let po vstupu této směrnice v platnost.
Na které služby se má směrnice vztahovat
Podle Parlamentu se směrnice má vztahovat na následující sektory služeb:
služby obecného zájmu definované členskými státy (např. poštovní služby, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES, služby přenosu, distribuce a dodávky elektrického proudu, plynu vody a služby související s odpadní vodou, jakož i služby zpracování odpadu); na tyto služby se nicméně nevztahuje pravidlo svobody poskytování služeb, takže by pro ně platily jen podmínky pro usazení v jiném členském státě a ne o dočasném poskytování služeb z jiné země Unie
služby obchodního charakteru jako např. manažerské konzultační služby, certifikace a testování
správa budov (včetně kancelářských a bezpečnostních služeb)
reklama
služby obchodních zástupců
služby v oblasti nemovitostí jako např. realitní kanceláře, stavebnictví, včetně služeb architektů
distribuční odvětví
organizace veletrhů
pronájem vozidel
cestovní kanceláře
služby v oboru cestovního ruchu
služby pro volný čas
sportovní centra
zábavní parky
Na které služby se směrnice nemá vztahovat
Podle Parlamentu se směrnice nicméně nemá týkat následujících sektorů:
služeb obecného zájmu; o jejich definici rozhodují členské státy
veřejné i soukromé zdravotní péče a sociálních služeb, sociálního bydlení, péče o děti a rodinu
finančních služeb
právních služeb, povolání a činností, které jsou trvale nebo dočasně spjaty s výkonem veřejného úřadu v členském státě, zejména povolání notáře
elektronických komunikačních a audiovizuálních služeb
dopravy (s výjimkou převozu tělesných ostatků a hotovosti)
hazardních her a loteríí
Vysílání pracovníků
Ustanovení o zvláštních ustanoveních o vysílání pracovníků a o vysílání státních příslušníků třetích zemí Parlament z návrhu Komise zcela vypustil.
Podle odůvodnění by mohla omezit účinnost inspekcí práce: "Ustanovení pracovního práva lze účinně vymáhat pouze v členském státě, kde je práce vykonávána."
Návrh Komise podle většiny poslanců neobsahoval nutné pojistky pro vymáhání pracovního práva.
Vysílání pracovníků upravuje platná směrnice 96/71/ES.
Rozprava provázena demonstrací
V rozpravě, kterou zprvu provázela demonstrace desetitisíců odborářů před štrasburskou budovou Parlamentu, z českých europoslanců vystoupili Richard FALBR (PES), Jana BOBOŠÍKOVÁ (NA), Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM), Zuzana ROITHOVÁ a Ivo STREJČEK (oba EPP-ED).
Podle FALBRA mohou být demonstrující odboráři spokojeni, pokud budou schváleny dohodnuté změny: "Jejich obavy z vývozu levné pracovní síly poskytující služby se nenaplní."
Podle tohoto poslance za ČSSD zbývá odstranit "problematické ustanovení, které umožňuje členským státům vyžadovat plnění dalších požadavků zdůvodňovaných ohledem na sociální politiku nebo ochranu zákazníka.
Nechci, aby se deklarovaná ochrana zákazníka proměnila v ochranářství."
BOBOŠÍKOVÁ "jednoznačně" podpořila schválení směrnice, "a to včetně klíčového článku 16, který jasně říká, že poskytovatelé služeb podléhají pouze vnitrostátním ustanovením svého členského státu".
Tato poslankyně za Nezávislé zároveň podpořila návrh Komise v článcích 24 a 25 o vysílání pracovníků: "Jen takto pojatá směrnice znamená pevný základ pro dokončení jednotného trhu v sektoru služeb."
Poslance ze zakládajících států Unie vyzvala, aby nevypouštěli "z láhve rudočerného džina populismu a nacionalismu."
ŽELEZNÝ prohlásil, že pracující v nových zemích EU směrnici potřebují: "Jenže to jsou obyvatelé EU druhé kategorie.
Čech nesmí volně pracovat v Německu a jinde, stejně jako to nesmějí pracující z nových zemí.
Co ale všichni smějí je jíst západní dotované potraviny a kupovat západní zboží."
Dohoda EPP-ED a PES o formulaci klíčového článku 16 podle tohoto poslance za Nezávislé "není kompromis, to je kastrace celé směrnice.
Alibisticky vůbec neuvádí právo, kterým se poskytovatel má řídit, staví ho tak do nejisté právní situace."
ROITHOVÁ zdůraznila, že se EU otevírá ekonomikám třetích zemí, uvnitř ale státy vybudovaly bariéry pro vzájemné poskytování služeb: "Nastává okamžik, kdy tyto umělé zdi buď zbouráme anebo je slavnostně za potlesku odborářů zkolaudujeme."
Směrnice je podle této poslankyně za KDU-ČSL "příležitostí prokázat, komu z nás flexibilita trhu a Lisabonská strategie leží na srdci, a komu spíše v žaludku."
Odpůrci v čele se zpravodajkou podle ní vnutili odborářům falešné představy: "Okleštění rozsahu směrnice a rezignace na princip země původu jde proti zájmu všech včetně spotřebitelů."
STREJČEK zdůraznil, že Česko plně uvolnilo přístup na svůj trh už v 90. letech a že řada tradičních, ale neefektivních podniků musela ukončit činnost, což vedlo ke zvýšení nezaměstnanosti a těžkým politickým ztrátám.
"Nebylo by jen spravedlivé očekávat totéž i od starých členských států?"
Podnikatelům v českém pohraničí podle tohoto poslance za ODS nelze vysvětlit, proč u nich mohou podnikat jejich rakouští konkurenti, zatímco oni v Rakousku nabízet služby nesmějí.
Myšlenku otevření trhů je podle něho třeba ocenit, skutečnost však přirovnal k pláči nad rozlitým mlékem.
Jak hlasovali čeští europoslanci
Pro pozměněné znění návrhu směrnice o službách na vnitřním trhu hlasovali 4 čeští europoslanci: Jana HYBÁŠKOVÁ za SNK-ED, Zuzana ROITHOVÁ za KDU-ČSL, Richard FALBR a Libor ROUČEK za ČSSD.
Proti hlasovalo všech 6 poslanců za KSČM (Věra FLASAROVÁ , Jaromír KOHLÍČEK , Jiří MAŠTÁLKA , Miloslav RANSDORF , Vladimír REMEK a Daniel STROŽ ) a Jana BOBOŠÍKOVÁ za Nezávislé.
Hlasování se zdrželo všech 9 poslanců za ODS (Milan CABRNOCH , Petr DUCHOŇ , Hynek FAJMON , Miroslav OUZKÝ , Ivo STREJČEK , Nina ŠKOTTOVÁ , Oldřich VLASÁK , Jan ZAHRADIL a Jaroslav ZVĚŘINA ), Jan BŘEZINA za KDU-ČSL, Josef ZIELENIEC a Tomáš ZATLOUKAL za SNK-ED a Vladimír ŽELEZNÝ za Nezávislé.
Další podrobnosti:
Cezary LEWANOWICZ
(32-2) 28 44659 (BXL)
(33-3) 881 74903 (STR)
imco-press@europarl.europa.eu Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu
Europoslanci vyzvali k odstranění překážek volného pohybu pracovníků
Evropský parlament vyzval všechny členské státy Evropské unie, aby "odstranily existující překážky volného pohybu pracovníků".
"Staré" státy Unie, které už pracovní trhy občanům nových zemí otevřely, tím podle schváleného podnětu "významně přispěly k mobilnějšímu a konkurenčnějšímu vnitřnímu trhu v oblasti zaměstnanosti".
Parlament výzvu schválil v rámci usnesení ke zprávě maďarské socialistické europoslankyně Edit HERCZOGOVÉ o vlivu globalizace na vnitřní trh.
Zpráva poukazuje i na to, že "vytvoření vnitřního trhu v oblasti služeb je velmi důležité k dosažení cílů Lisabonské strategie, a tedy i ke zvýšení konkurenceschopnosti Evropské unie na světovém trhu".
Dokončení vnitřního trhu má zachovat klíčové hodnoty Evropské unie: solidaritu, dodržování lidských práv, ekologické a sociální normy, udržitelný rozvoj a sdílenou odpovědnost za řešení otázky chudoby v rozvojových zemích.
Ekonomika založená na znalostech není podle podnětu možná bez řádné strategie a zdravého financování.
Vzhledem k podstatnému rozšíření musí Unie podle poslanců "určit strategii pro zvládnutí těchto potíží tím, že vnitřní trh bude pružnější a globálně zaměřený a přesto najde způsob, jak zajistit růst, pracovní místa, sociální spravedlnost a respekt pro ekologickou rovnováhu při zachování našich hodnot a sociálního modelu, a tím odpoví na důsledky globalizace na základě našich zkušeností s budováním jednotného trhu".
Tato strategie "musí obsahovat požadavek jasného politického závazku k dokončení vnitřního trhu jako největšího aktiva EU pro maximalizaci výhod globalizace".
V oblasti vnitřního trhu je podle poslanců zároveň třeba "chránit práva duševního a průmyslového vlastnictví".
Zpráva dále vyzývá Evropskou komisi k posouzení vlivu dalšího mnohostranného otevření trhu v oblasti zemědělství, průmyslové výroby a služeb na vnitřní trh.
O výsledku má informovat zainteresované strany ještě před vypracováním strategie vyjednávání na mezinárodních obchodních jednáních.
U politiky vůči zemím třetího světa podnět žádá, aby Komise rozšířila preferenční přístup na trh EU na ty třetí země, které ratifikovaly základní mezinárodní úmluvy v oblasti práce a životního prostředí.
Eurokomisař pro vnitřní trh Charlie McCREEVY v rozpravě otázku volného pohybu pracovníků nezmínil.
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupila Zuzana ROITHOVÁ za Evropskou lidovou stranu-Evropské demokraty (EPP-ED).
"Osud evropské prosperity již dnes závisí na tom, jak a kdy provedeme revizi regulací našeho sociálně tržního hospodářství, a současně na tom, zda budeme schopni se sjednotit a aktivně ovlivňovat formování pravidel uvnitř světového hospodářství blíže naším hodnotám" , zdůraznila tato poslankyně za KDU-ČSL.
Vysoké sociální a ekologické standardy Unie podle ní logicky zvyšují náklady na výrobu a tím snižují konkurenceschopnost mnoha odvětví, jež čelí globálnímu tlaku zejména asijských ekonomik.
Další podrobnosti:
Constanze BECKERHOFF
(32-2) 28 44302 (BRX)
(33-3) 881 73780 (STR)
(32-498) 98 35 50 (GSM)
empl-press@europarl.europa.eu Usnesení Evropského parlamentu o vlivu globalizace na vnitřní trh Výsledky hlasování Evropského parlamentu
Parlament vyzval Írán k zastavení podezřelých jaderných aktivit
Napětí mezi Íránem a mezinárodním společenstvím kvůli rozhodnutí Teheránu obnovit jaderný výzkumný program a nedůvěře, že tyto aktivity jsou určeny výlučně pro mírové účely, nadále roste.
Evropský parlament v usnesení schváleném na únorovém plenárním zasedání ve Štrasburku zdůraznil, že krizi je třeba vyřešit v souladu s mezinárodním právem.
Zapojení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů europoslanci označili za nutný krok.
Parlament znovu odsoudil "výhrůžné výroky" íránského prezidenta Mahmúda AHMADI-NEDŽADA vůči Izraeli a zároveň vyzval Írán k zastavení obohacování a zpracování uranu.
Poslanci zároveň podpořili rozhodnutí Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA), která otázku předala Radě bezpečnosti OSN.
Za možnou odpověď na obavy některých států o vlastní bezpečnost Parlament označil vytvoření zóny bez atomových zbraní v regionu.
EP dále vyzval Írán, aby "vážně zvážil" nabídku Ruska, že mu bude obohacený uran dodávat.
Írán by se podle poslanců nicméně měl rovněž více zaměřit na obnovitelné zdroje energie a účinnější využívání fosilních paliv.
Usnesení sice zdůrazňuje právo Íránu na jaderný program, nicméně jen v rámci Smlouvy o nešíření jaderných zbraní.
Poslanci upozornili na vážné pochybnosti o tom, že obnova zpracování uranu je určena pro mírové účely.
Krizi je podle Parlamentu nutné vyřešit v souladu s ustanoveními mezinárodního práva.
K tomu je však nutná vstřícnost a transparence íránské vlády vůči IAEA.
Parlament v této souvislosti podpořil závazek tzv. trojky (Německo, Velká Británie, Francie) zabránit šíření jaderných zbraní.
Poslanci rovněž zdůraznili důležitost spolupráce s USA, Ruskem, Čínou a nezúčastněnými zeměmi.
Íránský režim počátkem roku obnovil výzkum jaderného paliva, čímž by mohl získat materiál k výrobě atomových zbraní.
Na žádost pěti stálých členů Rady bezpečnosti a IAEA se íránskými jadernými aktivitami zabývá toto hlavní grémium OSN, které může na Írán uvalit mezinárodní sankce.
Írán reagoval obnovou programu obohacování uranu, jímž lze získat i materiál na výrobu atomové bomby.
K obnově přizval inspektory OSN.
Náhodné inspekce svých jaderných zařízení zato Teherán zakázal.
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupili Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED) a Libor ROUČEK (PES).
HYBÁŠKOVÁ poukázala mj. na 4 další popravy v Íránu a na hrozbu výroby jaderných zbraní.
Podle této poslankyně za SNK-ED je třeba nejprve zjistit příčiny chování Íránu.
"Írán ovládal v minulosti Blízký východ po dobu 500 let (...) nyní potřebuje jaderné zbraně, aby svoji pozici opět získal."
Írán přirovnala k "nevzdělaným masách, které udrží v klidu jen totalitní režim (...), tento totalitní režim potřebuje vnějšího nepřítele."
Závěrem vyzvala k prohloubení dialogu "s těmi, kdo tomu rozumí a se kterými se dá jednat".
ROUČEK konstatoval, že EU měla v minulosti ve vztahu k Íránu třívrstvý přístup, a to ve formě obchodně-společenského, politického dialogu a dialogu o lidských právech.
"Je zcela nepřípustné, aby íránský prezident zpochybňoval existenci státu Izrael, Írán vyráběl jaderné zbraně a obcházel mezinárodní právo i rozhodnutí mezinárodních organizací."
Podle tohoto poslance za ČSSD nicméně není dialog mezi EU a Íránem zcela vyčerpán.
Írán se podle něho za žádných okolností nesmí stát "černou dírou Společenství".
Další podrobnosti:
Marjory VAN DEN BROEKE (32-2) 28 44304 (BXL) (33-3) 881 74337 (STR)
(32-498) 98 35 86 (GSM)
foreign-press@europarl.europa.eu Usnesení Evropského parlamentu o konfrontaci mezi Íránem a mezinárodním společenstvím
Parlament podpořil svobodu projevu a úctu k náboženskému vyznání
Svoboda projevu a nezávislost tisku nemohou být jakožto "všeobecná práva" zpochybňována, musí však být užívána "s osobní odpovědností" a "respektem k náboženskému cítění a vyznání".
Toto poselství vyslal Parlament schválením společného návrhu usnesení v souvislosti se spory kolem zveřejnění karikatur muslimského proroka Mohameda v evropském tisku.
Europoslanci rovněž vyjádřili solidaritu s Dánskem a odsoudili vypálení velvyslanectví členských států EU.
Parlament "co nejostřeji odsuzuje vypálení velvyslanectví členských států EU (…), lituje skutečnosti, že některé vlády nebyly schopny předejít násilí a že jiné vlády násilná napadení tolerovaly".
Poslanci dále hluboce litují " skutečnosti, že v Evropě i v muslimském světě zřejmě existují organizované extremistické skupiny, které zneužívají situace a stupňují současné napětí a karikatury využívají jako záminku pro podněcování k násilí a diskriminaci" , přičemž "některé z těchto akcí byly organizované".
Parlament dále vyjádřil "plnou podporu a solidaritu Dánsku" a připomněl doložku solidarity v článku 11 Smlouvy o Evropské unii.
Poslanci rovněž zdůraznili, že bojkot jednoho členského státu EU je v rozporu se skutečností, že obchodní smlouvy jsou vždy uzavírány s Unii jako celkem.
Usnesení dále vyjadřuje "politování nad obnovenou a silnější antisemitskou a protiizraelskou propagandou v některých arabských zemích a v Íránu".
Parlament v této souvislosti zdůraznil, že "v těchto zemích jsou ponižující a zesměšňující karikatury Židů často publikovány, což jasně dokazuje, že na všechny náboženské komunity není uplatňováno stejné měřítko".
Poslanci připomněli, že Euro-středomořské parlamentní shromáždění (EMPA) je "vhodným fórem", kde mohou s partnery na jižním břehu Středozemního moře "společně budovat demokratickou, pluralitní a tolerantní společnost založenou na hodnotách lidských práv".
V této souvislosti EP uvítal prohlášení předsednictva EMPA a požádal, aby se o tomto problému jednalo jako o prioritě na březnovém zasedání.
Zářijová publikace karikatur v dánských novinách Jyllands-Posten vedla k celosvětové vlně protestů muslimů, kteří znázornění svého proroka označují za rouhání a urážku své víry.
Většina europoslanců v rozpravě vyzdvihla jak právo na svobodu projevu, tak i nutnost tolerance a dialogu.
Všichni řečníci zdůraznili solidaritu s Dánskem, odsoudili výzvy k jeho bojkotu a především násilí, které řadu protestů provází.
Další informace:
Maria ANDRÉS MARÍN
(33-3) 881 73603 (STR)
(32-2) 284 4299 (BXL)
(32-498) 98 35 90 (GSM)
libe-press@europarl.europa.eu Usnesení Evropského parlamentu o právu na svobodu projevu a respektování náboženské víry
Parlament naléhá na doložku o lidských právech ve všech dohodách Unie
Evropský parlament pohrozil, že europoslanci neodsouhlasí nové dohody Evropské unie s třetími zeměmi, pokud nebudou obsahovat doložku o lidských právech a demokracii.
Schválením zprávy Vittoria Emanuela AGNOLETTA (GUE/NGL, IT) označil Parlament za nezbytné zhodnotit dosavadní uplatňování doložky a její možné zdokonalení.
Právní závaznost doložky by z ní podle poslanců učinila důležitý nástroj společné unijní politiky podpory základních práv.
Tzv. "demokratická doložka" zavazuje smluvní strany k dodržování demokratických zásad a lidských práv a zahrnuje možnost postihů za jejich porušování od pozastavení plateb až po obchodní embargo.
Doložka byla od roku 1992 začleněna do více než 50 dohod a uplatňuje se u více než 120 zemí.
Parlament považuje za nezbytné doložky rozšířit i na dohody o rybolovu, zemědělství, textilním průmyslu či obchodních výměnách nejen s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi (AKT).
Podnět proto varuje, že Parlament "již není dále ochoten dávat souhlas k novým mezinárodním dohodám, které neobsahují doložku o lidských právech a demokracii".
Vzhledem k často nedostatečné reakci Unie na vážná a opakovaná porušování doložky vyjadržuje podnět přesvědčení, že: "Evropská unie musí vypracovat nové postupy a nová kritéria pro uplatňování doložky o lidských právech a demokracii, která by se používala bez jakéhokoliv rozlišování mezi státy nebo úrovní jejich rozvoje."
Nové znění "vzorové doložky"
S cílem zlepšit uplatňování doložky, což podle poslanců často neumožňuje její "současné, příliš obecné znění" , podnět naléhá na "konzistentnější, účinnější a transparentnější přístup k evropské politice lidských práv" a vypracování nového znění "vzorové doložky".
Revidovaná doložka by měla být mj. založena na "vzájemnosti" a obsahovat ustanovení o "postupu konzultace" mezi všemi smluvními stranami i politické a právní mechanismy pro případ systematického porušování demokracie, lidských práv, právního státu a řádné správy věcí veřejných.
Navrhované zásady nemají znamenat jen dodržování přijatých mezinárodních závazků, nýbrž i "stálý a stabilní pokrok v této oblasti".
Větší míra spolurozhodování
V rámci postupu souhlasu sice Parlament může dohody vetovat, než vstoupí v platnost.
Tuto pravomoc však postrádá při stanovování mandátu k vyjednávání nových dohod, zahájení postupu konzultace či pozastavení dohody: "Pevně proto trvá na nutnosti spolurozhodovat o této oblasti společně s Komisí a Radou."
Poslanci rovněž žádali všeobecné zřízení "podvýborů pro lidská práva", které by byly pověřeny kontrolou dodržování, zavádění a uplatňování "demokratické doložky", jakož i navrhováním konkrétních pozitivních kroků vedoucích ke zlepšení demokracie a stavu lidských práv.
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupili Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL) a Libor ROUČEK (PES).
MAŠTÁLKA jménem frakce Konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice (GUE/NGL) označil za klíčové 6 oblastí: lidská práva nelze chápat jen jako práva politická a občanská, ale i hospodářská, sociální a kulturní; doložka musí být vložena do všech smluv; klást větší důraz na aplikaci tzv. pozitivních opatření; na aplikaci doložek se má více podílel EP a občanská společnost; Evropská komise má pravidelně, veřejně a nezávisle hodnotit dodržování lidských práv a demokratických principů ve světě; Komise má každoročně informovat EP o aplikaci doložky.
Samotnou zprávu tento poslanec za KSČM označil za vyváženou a objektivní.
ROUČEK označil doložky za nedílnou součást a jeden z nástrojů zahraniční politiky Unie.
Přes v mnoha případech pozitivní zkušenost je podle tohoto poslance za ČSSD však nutno uvažovat o zlepšení a zdokonalení doložky.
Za důležitý podnět označil mj. konstatování navrhovatele, že koncept lidských práv a svobod obsahuje také práva hospodářská, sociální a kulturní a že EU by se při podpoře lidských práv měla zaměřit také na rovnost pohlaví a práva žen.
Stejně tak by se měla postavit proti jakékoliv diskriminaci související se sexuální orientací nebo diskriminaci zdravotně postižených.
Další podrobnosti: Piotr ZALEWSKI (32-2) 28 32232 (BXL) (33-3) 88 174 151 (STR) imco-press@europarl.europa.eu Usnesení Evropského parlamentu o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie
Parlament schválil směrnici o ochraně pracovníků před optickým zářením
Evropský parlament ve třetím čtení schválil pozměněný návrh směrnice o ochraně pracovníků před optickým zářením.
Europoslanci odhlasovali znění, na němž se 6. prosince 2005 dohodli zástupci Parlamentu a Rada EU.
Členské státy přistoupily na klíčový požadavek europoslanců, aby směrnice platila jen pro umělé záření (lasery či infračervené lampy), a ne pro přirozené zdroje záření (sluneční svit, oheň).
Často užívaný pojem "směrnice o slunečním záření" už tedy nové znění nevystihuje.
Pro kompromis hlasovalo 570 poslanců; proti jich bylo 16 a 49 se hlasování zdrželo.
Směrnice stanovuje minimální požadavky na předcházení a včasné zjišťování veškerých zdraví škodlivých účinků optického záření na oči a pokožku, jakož i prevence dlouhodobých rizik pro zdraví a rizik chronických onemocnění spojených s expozicí optickému záření.
Schválená legislativa mj. stanovuje limity pro vystavování pracovníků optickému záření a zavazuje zaměstnavatele k vyhodnocování rizik.
Zaměstnancům dává právo na informace, proškolení a lékařské prohlídky.
"Optickým zářením" se rozumí jakékoli elektromagnetické záření o vlnové délce mezi 100 nm a 1mm.
Spektrum optického záření se dělí na ultrafialové záření, viditelné záření a infračervené záření.
Směrnice se nevztahuje na ionizační záření (rentgeny, gamma paprsky) ani elektromagnetická pole (mikrovlné trouby, rádiové frekvence).
Sluneční záření - jen národní opatření
Poslanci v plénu se ve druhém čtení - na rozdíl od Rady EU a příslušného Výboru EP pro zaměstnanost a sociální věci - domnívali, že o povinnostech zaměstnavatelů ohledně vyhodnocování rizik slunečního svitu pro pracovníky a příslušných opatření nemá rozhodovat Evropská unie, ale národní státy.
Členské státy EU přitom ve společném postoji žádaly, aby zaměstnavatelé nemuseli jen vyhodnocovat zdravotní a bezpečnostní rizika přirozeného světla, ale i sestavovat akční plány zahrnující dále nespecifikovaná technická či organizační opatření.
Kompromis Dohodovacího výboru vypustil z návrhu směrnice všechny odkazy na přirozené zdroje záření a omezil tak její platnost jen na záření umělé.
Pokud dohodu odsouhlasí i poslanci v plénu EP, budou mít členské státy 4 roky na převedení směrnice do národního práva.
Povinnosti zaměstnavatelů u umělého záření
Pokud jde o zdroje umělého záření a překročení limitních hodnot expozice, určuje návrh směrnice zaměstnavatelům řadu povinností za účelem ochrany pracovníků, např.
změnu pracovních metod s cílem snížení rizik
omezení trvání a intenzity expozice
úpravu a vybavení pracovišť a pracovních míst
poskytnutí vhodných ochranných prostředků
Parlament s těmito aspekty souhlasí, Evropská komise by podle poslanců nicméně měla urychleně vypracovat praktického průvodce, který by "pomohl zaměstnavatelům, zvláště zástupcům malých a středních podniků, lépe pochopit technická ustanovení této směrnice".
Navrhovaná legislativa je poslední ze čtyř směrnic, které mají chránit pracovníky před nebezpečím fyzikálních činitelů.
Ostatní směrnice se týkají vibrací, hluku a elektromagnetických polí.
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupil Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL).
Legislativní návrh sice podpořil, vyjádřil nicméně zklamání nad výsledkem dohadovacího řízení, "zejména tím, jakou roli v něm hrál Evropský parlament".
Vyjednávání o návrhu směrnice podle něho spíše připomínalo děj druhořadé telenovely, neboť zahrnutí všech přírodních zdrojů optického záření do směrnice začal odporovat právě poslanecký klub zpravodaje.
Situace a výsledky úsilí o zlepšení ochrany pracovníků podle tohoto poslance za KSČM "rozhodně nejsou tím, čemu bych rozuměl jako 'redukce nepotřebné byrokracie'".
Další podrobnosti: Constanze BECKERHOFF (32-2) 28 44302 (BRX) (33-3) 881 73780 (STR) (32-498) 98 35 50 (GSM) empl-press@europarl.europa.eu Legislativní usnesení Evropského parlamentu o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (optickým zářením z umělých zdrojů) (devatenáctá samostatná směrnice ve smyslu čl.
16 odst.
1 směrnice 89/391/EHS), který schválil dohodovací výbor
Parlament podpořil reformu státní podpory
Evropský parlament podpořil plány Evropské komise k reformě státní podpory.
Cílem je státní pomoc omezit a soustředit ji na podporu růstu a zaměstnanosti v rámci Lisabonské strategie.
Schválením zprávy Gunnara HÖKMARKA (EPP-ED, SE) k reformě státní podpory v letech 2005-2009 Parlament zároveň konstatoval, že rozdíly ve výši státní podpory mohou "způsobit značné narušení trhu".
Podle předloňských statistik státní pomoc v Unii sahá od 2,76 % HDP v Česku po pouhých 0,1 % v Lotyšsku.
Omezené zdroje lze podle Parlamentu nejúčinněji přidělovat prostřednictvím tržního hospodářství; státní podpora by však měla být využívána až v "případě nouze", mít vždy jasně stanovené cíle, být přiměřená a "zejména udělovaná dočasně".
Důvody pro poskytování státní podpory by měly být pravidelně přezkoumávány; využití podpory by nicméně neměly kontrolovat národní úřady.
Pokud státní podpora nicméně nenarušuje hospodářskou soutěž, je podle Parlamentu přípustným prostředkem podpory rozvoje.
Podnět, který představuje příspěvek Parlamentu ke konzultaci akčního plánu Komise, dále varuje před "potencionálně škodlivou úlohou státní podpory, která může podněcovat přemisťování podniků, jež jsou potenciálními příjemci podpory, mezi členskými státy, v důsledku obchodování se subvencemi mezi podniky, aniž by to skutečně přispělo ke společným cílům EU".
Parlament vítá cíl reformy vytyčený Komisí: snížit státní podporu a zároveň ji přesněji zaměřit, např. na výzkum a vývoj, inovace, ochranu životního prostředí či služby obecného hospodářského zájmu.
Podle poslanců je třeba podporovat rozvoj nově zakládaných podniků i mladých inovativních malých a středních podniků.
Podnět také nabádá členské státy EU, aby zveřejňovaly seznamy příjemců všech státních podpor.
Doporučuje, aby země Unie zároveň po společnostech vyžadovaly zveřejňování podrobných informací o obdržených dotacích, aby tak akcionáři mohli lépe zhodnotit jejich výkonnost.
Jelikož státní podpora představuje i důležitý nástroj regionální politiky, hodlá Komise přezkoumat pravidla pro její poskytování.
Poslanci podporují "účinnější přístup" k poskytování regionální podpory "se zaměřením na investice do infrastruktury a horizontální podporu ve znevýhodněných či méně rozvinutých regionech Evropské unie".
Další podrobnosti: Ralph PINE
(32-2) 28 42941 (BXL)
(33-3) 881 74912 (STR)
(32-498) 98 35 87(GSM)
econ-press@europarl.europa.eu Usnesení Evropského parlamentu o reformě státní podpory v letech 2005–2009
Parlament podpořil zvýšení ochrany kuřat chovaných na maso
Evropský parlament se zastal práv kuřat.
Europoslanci navrhují zpřísnění pravidel pro chov kuřat určených na maso.
Parlament mj. podpořil zákaz ořezávání zobáků kuřat či kastrací kohoutů.
Poslanci nicméně chtějí zvýšit navrhovanou maximální hustotu osazení.
Parlament zároveň vyzval Evropskou komisi ke standardizaci trestů pro chovatele, kteří unijní pravidla porušují.
Schválením zprávy Thijse BERMANA (PES, NL) k návrhu směrnice stanovující minimální pravidla pro ochranu kuřat chovaných na maso Parlament podpořil zajištění dobrých životních podmínek kuřat ve všech zařízeních, kde jsou chována.
Dovozy kuřat ze zemí, které podobná opatření neuplatňují, mají být zakázány.
Návrh směrnice si mj. klade za cíl stanovení maxima živé váhy chovaných kuřat na m² v zařízeních určených k jejich chovu, standardizaci zařízení určených k chovu kuřat a harmonizaci štítkování kuřecího masa v zemích EU.
U "maximální hustoty osazení" (živá váha chovaných kuřat na m²) poslanci podpořili návrh Evropské komise, že hustota nesmí přesáhnout 30 kg živé váhy.
Budou-li dodržena ostatní kritéria pro zajištění dobrých životních podmínek kuřat, může podle Parlamentu hustota dosáhnout 38 kg živé váhy na m²; od roku 2013 by nicméně neměla překročit 34 kg/m².
Zařízení, ve kterých jsou kuřata chována, musejí být podle poslanců vybavena vytápěcími, chladícími, větracími a osvětlovacími systémy.
Větrání musí zamezit přehřátí kuřat.
Pokud vnější teplota ve stínu přesahuje 30 °C, nesmí teplota uvnitř přesáhnout tuto vnější teplotu o více než 3 °C.
Pokud je vnější teplota pod 10 °C, nesmí relativní vlhkost uvnitř jednotky přesáhnout 70 %.
Všechny budovy musejí mít světlo bez odlesků s intenzitou alespoň 50 luxů během období světla.
Navíc musí být zajištěna dostatečná ventilace, pravidelnost krmení kuřat, stálý přístup k vodě, minimální hluk a kontrola kuřat.
Poslanci se také shodli na nutnosti řešit otázku chirurgických zákroků u kuřat.
Na základě zprávy chtějí zakázat ořezávání zobáku kuřat (tzv ."kauterizace zobáku" ) i kastraci kohoutů.
Genetická selekce podle Parlamentu nesmí "omezit, zmenšit nebo ohrozit potenciál dobrých životních podmínek zvířat".
Rovněž bude třeba omezit negativní důsledky předchozích genetických selekcí
Dodržování pravidel stanovených směrnicí má podle Parlamentu zajišťovat příslušný orgán členského státu EU "formou neohlášených místních kontrol" nejméně jednou ročně.
V případě zjištění závad může příslušný orgán nařídit snížení počtu kuřat.
Členské státy by v případě porušení směrnice měly harmonizovat pravidla pro sankce a zajistit jejich řádné uplatňování.
Tyto sankce musejí být účinné, přiměřené, progresivní a odrazující.
Parlament chce rovněž sjednotit klasifikaci nemocí kuřat, harmonizovat pokuty za přestupky i systém štítkování kuřecího masa pro konečného spotřebitele.
Štítky by měly kromě země původu kuřecího výrobku obsahovat také údaj o hustotě osazení kuřat v zařízeních určených k jejich chovu.
S cílem nesnižovat standardy dobrých životních podmínek zvířat na celém světě, zpráva vyzývá Komisi, aby "kontrolovala, a pokud bude potřeba, i zakázala dovoz kuřat ze třetích států, které neaplikují podobné opatření k zajištění dobrých životních podmínek kuřat jako je tomu v návrhu směrnice EU."
Další podrobnosti:
Lorinc REDEI
(32-2) 28 32379 (BRX)
(33-3) 881 74912 (STR)
agri-press@europarl.europa.eu Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu směrnice Rady o minimálních pravidlech pro ochranu kuřat chovaných na maso
Parlament schválil společné licence pro letové dispečery
Evropský parlament ve druhém čtení schválil návrh směrnice o licenci letového dispečera Společenství.
Legislativa má sladit pravidla pro výcvik dispečerů a udělování licencí.
Cílem je celkové zlepšení bezpečnosti letového provozu a odborné způsobilosti dispečerů.
Zjednodušení vzájemného uznávání národních licencí má usnadnit působení dispečerů řízení letového provozu v dalších členských zemích EU a snížit jejich nedostatek.
Vzhledem k chybějícím 1800 letovým dispečerům v Evropě patřila jejich mobilita k hlavním aspektům, na něž se zpravodajka Christine DE VEYRACOVÁ (EPP-ED, FR) z Výboru EP pro dopravu a cestovní ruch a posléze celý Parlament zaměřily už v prvním čtení.
Členské státy EU ve Společném postoji zohlednily všechny tehdejší pozměňovací návrhy, takže Parlament mohl legislativu ve druhém čtení schválit bez dalších změn.
Poslanci podpořili zejména uvolnění omezení volného pohybu dispečerů.
Státy Unie tak mají vzájemně uznávat vydané licence a doložky, jakož i osvědčení o jazykové a zdravotní způsobilosti.
Kromě dobré znalosti angličtiny mohou státy od cizích dispečerů z bezpečnostních důvodů vyžadovat i znalost místního jazyka.
Poslanci tento požadavek zdůvodňují tím, že dispečeři často komunikují i s pozemním personálem.
Další podrobnosti:
Andreas KLEINER
(32-2) 28 32266 (BXL)
(33-3) 88 1 72366 (STR)
tran-press@europarl.europa.eu Legislativní usnesení Evropského parlamentu ke společnému postoji Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o licenci řídícího letového provozu Společenství
Další schválené zprávy a usnesení
Evropský parlament na plenárním zasedání ve Štrasburku dále mj. podpořil usnadnění dojíždění za prací do pohraničí Unie ze třetích zemí a vyjádřil znepokojení nad situací v Bělorusku před březnovými volbami.
Na slavnostním zasedání k europoslancům promluvil rakouský prezident Heinz FISCHER, jehož země v tomto pololetí Unii předsedá.
Schválené zprávy a usnesení EP
CS
1
A
mailto:imco-press@europarl.europa.eu
CS
3
A
mailto:empl-press@europarl.europa.eu
CS
5
LINK
/sce/server/intranet/votes_results/sce_votes_results_01.jsp
CS
6
A
mailto:foreign-press@europarl.europa.eu
CS
7
A
mailto:foreign-press@europarl.europa.eu
CS
9
A
mailto:libe-press@europarl.europa.eu
CS
11
A
mailto:imco-press@europarl.europa.eu
CS
13
A
mailto:empl-press@europarl.europa.eu
CS
15
A
mailto:econ-press@europarl.europa.eu
CS
17
A
mailto:agri-press@europarl.europa.eu
CS
19
A
mailto:tran-press@europarl.europa.eu
CS
21
LINK
/activities/expert/ta.do?WS=10&SV=0&language=CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0061 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0055 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0060 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0064 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0056 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0052 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0054 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0053 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0059 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
