A6-0048/2008
8.
2.
2008
ZPRÁVA
o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2007
(2007/2267(INI))
Výbor pro zahraniční věci
Zpravodaj:
Hannes Swoboda
PE 400.319v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU...................................................8
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2007
( 2007/2267(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 3. října 2005 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem,
– s ohledem své usnesení ze dne 25. dubna 2007 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2006
Přijaté texty, P6_TA(2007)0156 . ,
– s ohledem na zprávu o pokroku Chorvatska za rok 2007, kterou Komise zveřejnila dne 6. listopadu 2007 ( SEC(2007)1431 ),
– s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 10. prosince 2007 týkající se Chorvatska,
– s ohledem na návštěvu delegace Výboru pro zahraniční věci v Chorvatsku ve dnech 6. a 7. února 2008,
– s ohledem článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci ( A6-0048/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že součástí členství v Evropské unii je odhodlání k překonání existujících rozporů a dosažení smíru mezi národy, což vyžaduje dobrovolné postoupení pravomocí v jistých klíčových oblastech politik; vzhledem k tomu, že Chorvatsko vynaložilo v tomto ohledu značné úsilí, které se setkalo s úspěchem a přineslo viditelné výsledky,
B. vzhledem k tomu, že proces přistoupení Chorvatska k EU má širší regionální důsledky, je vnímán jako zkouška závazků, které EU vůči západnímu Balkánu přijala, a může se stát významným stimulem pro všechny další dotčené země,
C. vzhledem k tomu, že vysoká angažovanost Chorvatska v přístupových jednáních již přinesla výsledky a je předzvěstí příznivého procesu integrace Chorvatska i ostatních zemí tohoto regionu do EU,
D. vzhledem k tomu, že v posledních dvou letech vyjednávání dosáhlo Chorvatsko významného a chvályhodného pokroku ve většině oblastí, na které se vztahuje soubor právních předpisů Společenství,
E. vzhledem k tomu, že k řešení některých problematičtějších oblastí, které je třeba před přistoupením Chorvatska k Evropské unii důkladně zreformovat, je třeba zvýšit úsilí a obnovit politické odhodlání,
F. vzhledem k tomu, že závěry ze zasedání Evropské rady v Soluni z roku 2003 uvádí, že budoucnost všech zemí západního Balkánu je v Evropské unii, což potvrzuje řada usnesení Evropského parlamentu,
G. vzhledem k tomu, že v prohlášení EU a zemí západního Balkánu, které bylo dne 11. března 2006 jednomyslně schváleno ministry zahraničí zemí Evropské unie v Salcburku, se zdůrazňuje nezbytnost dobrých vztahů se sousedními zeměmi a potřeba nalézt vzájemně přijatelná řešení zbývajících otázek ve vztahu k sousedním zemím,
1. blahopřeje chorvatským orgánům k dobrým výsledkům, kterých bylo dosud dosaženo, zejména co se týče počtu kapitol jednání, které již byly otevřeny;
2. domnívá se, že cílem probíhajících přístupových jednání je dohodnout se na opatřeních, která mohou být nezbytná pro usnadnění integrace, přičemž se kandidátská země musí jasně zavázat k přijetí a provádění acquis a řídit se politickými cíli vyjádřenými ve Smlouvách, a rovněž se domnívá, že by tato jednání neměla být využívána jako páka k řešení dvoustranných politických sporů mimo rámec acquis a cílů daného procesu;
3. vítá skutečnost, že Chorvatsko dosáhlo značného pokroku v plnění kritérií pro otevření některých kapitol, a naléhavě vyzývá nově sestavenou vládu, aby znásobila své úsilí o splnění kritérií pro ostatní kapitoly;
4. s potěšením zaznamenává, že velká část právních předpisů Chorvatska již byla uvedena do souladu s normami EU, připomíná však chorvatským orgánům, že klíčovým úkolem je nyní urychlit vytvoření potřebné správní kapacity, aby mohly být nové právní předpisy provedeny; vyzývá v této souvislosti chorvatské orgány, aby uvedený proces zahájily a do sledování jeho provedení zapojily občanskou společnost;
5. naléhavě vyzývá Chorvatsko, aby urychlilo proces reformy veřejných služeb na úrovni místní a regionální samosprávy a poskytlo zdroje a odbornou přípravu, jež jsou nezbytné pro provedení této reformy;
6. vyjadřuje pochvalu za opatření učiněná v zásadní oblasti reformy soudnictví, sdílí však názor Komise, že je zapotřebí dalších zlepšení, zejména pokud jde o:
– další snížení počtu případů čekajících na vyřízení, mj. tím, že se mezi soudci budou důrazněji podporovat alternativní způsoby řešení sporů;
– posílení nezávislosti, nestrannosti a profesionality v soudnictví, zejména při jmenování soudců a státních zástupců, řízení jejich profesionální dráhy i vzdělávání;
– opětovné oživení procesu racionalizace soudního systému a zajištění toho, aby investice do infrastruktury odpovídaly nově vytvořené „mapě“ soudnictví;
7. blahopřeje chorvatským orgánům k tomu, že pokračují v úsilí o nezaujaté stíhání domácích válečných zločinů, a naléhavě je vyzývá, aby i nadále zůstaly ostražité s cílem předcházet hrozbě etnicky podmíněných rozsudků a aby zajistily, že jsou přijata veškerá opatření na ochranu integrity soudního procesu; požaduje v této souvislosti, aby byla bezodkladně přijata dodatečná opatření na ochranu svědků, včetně posílených právních ustanovení;
8. vítá skutečnosti, že Chorvatsko nadále plně spolupracuje s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY); je však znepokojen negativním dopadem rozsudků Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii ve věci vukovarských válečných zločinů na chorvatské veřejné mínění; naléhavě vyzývá chorvatskou vládu, aby za podpory všech politických stran, sdělovacích prostředků a občanské společnosti a společně s úřadem Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii v Chorvatsku přijala opatření, na jejichž základě by veřejnost i nadále podporovala roli trestního tribunálu při trestání válečných zločinů, jež byly spáchány během jugoslávského konfliktu; poznamenává, že tato podpora by byla výrazně vyšší, kdyby všechny zúčastněné země plně spolupracovaly s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii;
9. vyzývá v této souvislosti chorvatské orgány, aby zajistily přísné dodržování podmínek předběžného propuštění obžalovaných, kteří byli postaveni před Mezinárodní trestní tribunál pro bývalou Jugoslávii;
10. vítá posílení mandátu Úřadu pro potírání korupce a organizované trestné činnosti (USKOK) a zvýšení počtu případů korupce, v nichž bylo zahájeno trestní řízení, a s nadějí očekává, že budou úspěšně vyšetřeny případy korupce na vysokých postech; vyzývá k tomu, aby se v tomto úsilí pokračovalo i nadále s cílem odstranit korupci, která je v některých případech nepřijatelně vysoká a brzdí hospodářský rozvoj země;
11. blahopřeje Chorvatsku k příkladnému ústavnímu zákonu o národnostních menšinách a vyjadřuje pochvalu za opatření, která byla přijata za účelem usnadnění integrace menšin do většinového společenského a politického života;
12. vítá důležité rozhodnutí jmenovat zástupce srbské menšiny místopředsedou vlády pro regionální rozvoj, rekonstrukci a návrat uprchlíků;
13. vyzývá chorvatskou vládu a parlament, aby usilovaly o eliminaci všech forem diskriminace a zaujatosti i v souvislosti s romskou komunitou; v této souvislosti vyzývá vládu, aby přijala celkovou protidiskriminační strategii a účinně ji prováděla na vnitrostátní i místní úrovni;
14. připomíná navíc, že je třeba zajistit účinné provádění ústavního zákona o národnostních menšinách, zejména co se týče dvojjazyčné výuky ve školách, dvojjazyčnosti ve veřejné správě a připravovaných záruk zaměstnanosti v souvislosti s náležitým zastoupením menšin v soudnictví a ve veřejné správě;
15. domnívá se, že klíčovým prvkem k zajištění stability v zemi a okolní balkánské oblasti jsou mezinárodní opatření zaměřená na budování důvěry;
16. zastává názor, že chorvatský vzdělávací systém by měl důrazně podporovat lepší začlenění etnických společenství do chorvatské společnosti a jejich soudržnost s ní, přičemž budou zachovány a posilovány kulturní a sociální tradice každého z těchto společenství;
17. vyzývá k udržitelné reintegraci válečných uprchlíků a v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba přijmout a včas provést opatření v oblasti bydlení, zaměstnanosti a sociální podpory pro uprchlíky, která budou přiměřená rozsahu problému;
18. s potěšením zaznamenává trvalý růst chorvatského hospodářství; doufá, že tento růst přinese více pracovních příležitostí; vyjadřuje pochvalu projektu HitroRez, díky němuž se podařilo snížit administrativní zátěž podniků, a s nadějí očekává obdobné výsledky v dalších sektorech;
19. vítá reformy přijaté v oblasti ochrany životního prostředí; vyzývá vládu, aby zvážila opatření a politiky, které by v souladu s cíli EU řešily škodlivé důsledky změny klimatu; vyzývá k zavedení komplexnějšího mezioborového dialogu k zajištění ekologicky udržitelného rozvoje;
20. naléhavě vyzývá chorvatské orgány, aby znovu posoudily účinnost současného systému opatření na ochranu životního prostředí, včetně vývoje pobřežních čistíren odpadních vod, tříděného sběru odpadu, zařízení pro využití odpadního tepla a zrušení nelegálních skládek odpadu, a aby zlepšila koordinaci mezi všemi odpovědnými subjekty; v této souvislosti rovněž vyzývá k informačním kampaním zaměřeným na zvýšení veřejného povědomí o environmentálních otázkách;
21. vítá předvstupní hospodářský program Chorvatska a bere na vědomí, že program počítá s přijetím dlouho odkládaného národního restrukturalizačního programu pro loďařský průmysl v březnu 2008; připomíná chorvatským orgánům, že pokrok v této oblasti je nejen podmínkou dohody o stabilizaci a přidružení, ale má i zásadní význam pro přístupová jednání;
22. trvá na tom, že nové právní předpisy by měly být rychle provedeny, protože to představuje spolehlivé měřítko připravenosti země na členství, která se zakládá na faktech a nikoli pouze na přijatých právních předpisech, zejména pokud jde o reformu soudnictví, boj proti korupci a hospodářské reformy;
23. vyzývá chorvatskou vládu, aby zajistila, že výzvy k podávání nabídek k účasti ve veřejných zakázkách byly vyhlašovány podle požadavků práva Společenství;
24. se znepokojením zaznamenává nedávnou kritiku ze strany Komise týkající se způsobu, jakým chorvatské orgány nakládají s finančními prostředky EU, a naléhavě je vyzývá, aby s pomocí Komise bezodkladně řešily odhalené administrativní nedostatky s cílem umožnit zrušení dočasného pozastavení uzavírání smluv v rámci programu PHARE 2006 (s celkovým finančním krytím 68,5 milionů eur) a obnovení původní alokace pro finanční rok 2008 v rámci složky 1 nástroje předvstupní pomoci v návaznosti na snížení o 5 milionů eur;
25. co se týče bilaterálních otázek, které ještě nebyly vyřešeny, připomíná všem zúčastněným stranám princip „pacta sunt servanda“;
26. vyjadřuje politování nad rozhodnutím chorvatského parlamentu jednostranně zřídit ekologické a rybářské ochranné pásmo v Jaderském moři, a to i přes dohodu uzavřenou s Itálií, Slovinskem a Evropskou komisí v roce 2004, která je uvedena v závěrech Evropské rady ze 17.–18. června 2004 a ve vyjednávacím rámci ze dne 5. října 2005; hluboce lituje skutečnosti, že neexistence společného řešení má důsledky pro rychlost přístupových jednání; naléhavě vyzývá chorvatské, italské a slovinské orgány, aby se konstruktivně angažovaly v překonání současné patové situace a s podporou Komise dosáhly kompromisu, který by zabezpečoval ekologickou rovnováhu v Jaderském moři, která je ve společném zájmu všech stran, a zároveň zohledňoval zájmy všech stran;
27. vyzývá Chorvatsko, aby prokázalo připravenost řešit zbývající otázky týkající se hranic a očekává stejnou připravenost a podporu ze strany všech jeho sousedů; vítá v této souvislosti neformální dohodu, kterou v podstatě uzavřeli předsedové vlád Chorvatska a Slovinska v otázce smírčího řízení, a vyzývá obě strany, aby tuto dohody provedly a potvrdily výsledek smírčího řízení jasným rozhodnutím parlamentů obou zemí;
28. připomíná, že řešení otázek týkajících se hranic je výslovně stanoveno jako priorita Chorvatska v jeho přístupovém partnerství; vyjadřuje v této souvislosti své přetrvávající znepokojení nad zahájením stavebních prací na pelješackém mostě navzdory protestu Bosny a Hercegoviny v souvislosti s nejistými námořními hranicemi; konstatuje, že stavební práce na tomto projektu byly v současnosti zastaveny, a požaduje, aby oba státy nalezly společné řešení této otázky;
29. vyslovuje Chorvatsku pochvalu za dosažený trvalý pokrok v oblasti regionální spolupráce a zároveň jej naléhavě vyzývá, aby tímto směrem pokračovalo i v oblasti dobrých sousedských vztahů, neboť tyto dvě oblasti jsou pro evropskou integraci klíčové;
30. vyzývá Chorvatsko, aby si udrželo svůj konstruktivní přístup a i nadále hrálo pozitivní úlohu v regionu za účelem podpory a posílení konsolidace Bosny a Hercegoviny;
31. vyjadřuje naději, že zvýšené úsilí na straně Chorvatska a silnější podpora orgánů EU stále ještě mohou vést k dokončení smlouvy o přistoupení v takovém termínu, aby Evropský parlament mohl přijmout své konečné rozhodnutí o členství Chorvatska v EU ještě před příštími evropskými volbami v červnu 2009 a aby mohl proces ratifikace začít co nejdříve;
32. vyzývá v této souvislosti Komisi, aby vyvíjela větší úsilí a posílila zdroje vyčleněné na přípravu, zpracování a dokončení jednacího materiálu tak, aby EU mohla rychle a účinně reagovat na pokrok dosažený Chorvatskem v naplňování příslušných zahajovacích a uzavíracích kritérií;
33. naléhavě vyzývá chorvatské orgány, aby do přístupového procesu k EU zapojily subjekty občanské společnosti (nevládní organizace, akademickou obec, odbory);
34. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládě a parlamentu Chorvatska.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
27.2.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
52
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Monika Beňová, Elmar Brok, Colm Burke, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Metin Kazak, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Vural Öger, Ioan Mircea Paşcu, Béatrice Patrie, Alojz Peterle, Hubert Pirker, Samuli Pohjamo, Bernd Posselt, Libor Rouček, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, Inese Vaidere, Kristian Vigenin, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Laima Liucija Andrikienė, Mariela Velichkova Baeva, Cristian Silviu Buşoi, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer, Borut Pahor, Józef Pinior, Antolín Sánchez Presedo, Inger Segelström, Marcello Vernola
