Týden v EP - plenární zasedání 14. - 17. listopadu 2005 ve Štrasburku
Instituce
2005-11-17 - 17:25
Evropský parlament na prvním listopadovém plenárním zasedání schvalil kompromis o regulaci chemikálií (REACH).
Poslanci dále odsouhlasili sestaveni společné "černé listiny" nebezpečných aerolinek platné pro celou EU.
Parlament rovněž navrhl zvýšení finanční pomoci Slovensku na definitivní odstavení dvou nejstarších reaktorů jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice.
V rámci výzvy k boji proti celosvětovým změnám podnebí poslanci vyzvali evropské orgány, aby znovu zvážily konání zasedání EP ve dvou městech.
Parlament dále odsoudil výhrůžky íránského prezidenta vůči Izraeli a projednal údajnou existenci "tajných věznic" CIA v Evropě .
Poslanci rovněž zdůraznili sociální rozměr globalizace a vyzvali ke včasnému přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání .
Podrobné informace o těchto tématech i dalších schválených zprávách a usneseních viz níže.
20051114BKG02297
REACH: Parlament schválil kompromis o regulaci chemikálií
Mamutí projekt registrace, vyhodnocování, schvalování a omezování chemikálií (REACH) dospěl do další etapy.
Evropský parlament po hlasovacím maratónu o více než 1000 pozměňovacích návrzích schválil kompromis, který zohledňuje obavy z přílišné zátěže průmyslu.
Legislativní balík nicméně značně prospěje i životnímu prostředí a veřejnému zdraví.
Jednání o patrně nejsložitějším legislativním návrhu v historii Unie teď pokračuje v Radě EU, kde se členské státy musejí dohodnout na společném postoji.
"Evropský parlament prokázal, že umí dostát své zodpovědnosti.
Coby zákonodárce zároveň reagoval na určité obavy Evropanů tím, že jim zabezpečil konkurenceschopné pracovní příležitosti i vysokou úroveň ochrany jejich zdraví a životního prostředí" , prohlásil po hlasování předseda EP Josep BORRELL (PES, ES).
Pozměněný návrh získal na plenárním zasedání ve Štrasburku absolutní většinu.
Pro hlasovalo 407 europoslanců, proti 155 a 41 se hlasování zdrželo.
Naprostou většinu hlasů získalo i legislativní usnesení (398:148:36).
REACH zakládá vytvoření centrálního rejstříku látek, kde výrobci musejí registrovat chemikálie.
K vyhodnocení rizika musejí v závislosti na vyráběném objemu poskytovat výsledky testů a další informace.
Nejdůležitější schválené pozměňovací návrhy se týkají registrace a schvalování chemikálií:
Kompromis největších frakcí (Evropská lidová strana-Evropští demokraté /EPP-ED/, Strana evropských socialistů /PES/ a Aliance liberálů a demokratů pro Evropu /ALDE/) o registraci podle objemu látek podpořilo 438 poslanců; 144 bylo proti a 15 se zdrželo.
Soubor návrhů na zpřísnění schvalovacích postupů , které předložily frakce PES, ALDE a Zelených a o něž usiloval i Výbor EP pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, podpořilo 324 poslanců, proti bylo 263 a 13 se zdrželo.
Další schválené návrhy mají snížit počet pokusů na zvířatech a posílit úlohu Evropské agentury pro chemikálie (ECA) v Helsinkách.
Spor o 100 000 chemikálií
REACH (registrace, vyhodnocování, schvalování a omezování chemikálií) je jedna z ejobsáhlejších legislativ, kterou se kdy evropské instituce - a zejména EP - zabývaly.
Na trhu EU existuje více než 100 000 chemických látek.
Chemický průmysl zaměstnává v EU víc než 1,7 milionů pracovníků.
Další 3 miliony pracovních míst na tomto odvětví nepřímo závisí.
Jedním z hlavních cílů legislativy REACH je nahradit nejnebezpečnější chemikálie, jako jsou např. látky karcinogenní, mutagenní, toxické pro reprodukci nebo bioakumulativní.
Nejchoulostivější otázkou celé legislativy je najít rovnováhu mezi povinnostmi průmyslu a potřebou chránit lidské zdraví a přírodní prostředí.
Zásada povinné péče
Návrh vychází z obecné zásady povinné péče ze strany podniků.
Ta jim ukládá neuvádět na trh výrobky ohrožující zdraví a přírodní prostředí.
Výrobci mají být mj. povinni vyloučit, omezit či dokonce napravit nepříznivé účinky, bezplatně a automaticky informovat následné uživatele a pracovníky o možných rizicích, a tím jim dát možnost vybrat si z méně škodlivých látek.
Povinnost výrobců uvádět tyto informace však nemá zatěžovat malé a střední podniky přílišným nárůstem byrokracie.
V případě potřeby jim má být poskytnuta finanční pomoc.
Kompromis v otázce registrace
REACH má zavést povinnou registraci chemických látek.
Výrobce musí také dodat informace o jejich složení.
Otázka registrace je předmětem sporů především kvůli důsledkům pro malé a střední podniky.
Schválený kompromis jim má registraci usnadnit.
Rozsah požadovaných informací se nemá řídit jen vyráběným objemem, nýbrž i potenciálním rizikem dané chemikálie.
Jedna registrace pro jednu látku
Výrobci stejné látky mohou podle návrhu při registraci a informování spolupracovat.
Parlament tak chce snížit zátěž pro podniky v souladu s myšlenkou "jedna látka - jedna registrace" (OSOR).
Tento princip má rovněž přispět ke snížení počtu pokusů se zvířaty.
Agentura pro chemikálie má rovněž zveřejňovat seznam již zaregistrovaných látek.
Snížení počtu pokusů na zvířatech
Parlament rovněž naléhá, aby si podniky povinně vyměňovaly všechny informace o testech.
Tam, kde potřebné informace vyžadují pokusy na zvířatech, mají mít prioritu metody "in vitro".
Výrobci mají rovněž využívat alternativ k pokusům na zvířatech, předkládat agentuře veškeré výsledky pokusů a všechny informace, které mohou dalším pokusům zabránit.
Schvalovací postupy
Podle návrhu Komise může udělit časově omezená povolení k uvedení na trh a používání látek, které vzbuzují zvlášť velké obavy, "pokud pro ně neexistují vhodné alternativní látky nebo technologie, pokud může být použití takových látek odůvodněno sociálně-ekonomickými důvody a pokud jsou rizika plynoucí z jejich používání odpovídajícím způsobem omezena".
Účelem má být zajistit " nahrazení látek vzbuzujících velké obavy bezpečnějšími alternativními látkami nebo technologiemi tam, kde jsou dostupné.
Tam, kde tyto alternativy nejsou dostupné, a kde přínosy pro společnost převyšují rizika spojená s užíváním takových látek, je účelem této hlavy zajistit, aby bylo používání látek vzbuzujících velké obavy patřičně omezeno a aby byly podporovány alternativy.
Ustanovení této hlavy se opírají o zásadu předběžné opatrnosti."
Povolení se má udělovat jen tehdy, pokud:
vhodné alternativní látky nebo technologie neexistují a jsou přijata opatření k minimalizaci expozice
je prokázáno, že ekonomické přínosy převáží rizika pro lidské zdraví a životní prostředí spojená s používání dotyčné látky
je riziko pro lidské zdraví či pro životní prostředí plynoucí z použití látky odpovídajícím způsobem omezeno
Rozhodující role agentury pro chemikálie
Vedoucí úlohu v procesu REACH má zaujímat agentura pro chemikálie, která se zřizuje v rámci téže legislativy: "Důvěru v obecnou kvalitu registrací lze zvýšit jen tím, že bude agentuře dána plná odpovědnost za řízení nové politiky týkající se chemikálií."
Rozprava v plénu Evropského parlamentu
Podle řady řečníků v rozpravě se postoje Evropské komise, Rady Evropské unie a Parlamentu před hlasováním EP velmi sblížily.
Na sblížení pozic v rozpravě poukázali jak komisaři pro průmysl a životní prostředí, Günter VERHEUGEN a Stavros DIMAS , tak lord BACH jménem současného britského předsednictví EU.
Zpravodaj Guido SACCONI (PES, IT) jejich názor uvítal: "O principiálních otázkách už není sporu."
U navrhované legislativy jde podle něho především o rovnováhu a zodpovědnost, což odráží i kompromis: "Zachránili a obnovili jsme rovnováhu mezi ochranou životního prostředí a zachováním konkurenceschopnosti evropského chemického průmyslu."
Shodu mezi většinou poslanců a vládami členských států označil za ovoce, které dozrálo a musí se včas sklidit, aby neshnilo.
Lena EKOVÁ (ALDE, SE) za Výbor EP pro průmysl, výzkum a energetiku označila stávající regulaci chemikálií za nevhodnou.
Zároveň vyjádřila obavy z nákladů pro malé a střední podniky po schválení REACH.
Hartmut NASSAUER (EPP-ED, DE) za Výbor EP pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů - rovněž v rámci užší spolupráce mezi výbory (článek 47 Jednacího řádu) - označil možnost hodnotit dopady 30 000 chemikálií na veřejné zdraví za rozhodující krok kupředu.
Zároveň upozornil na finanční zátěž výrobců a distributorů, kteří mají povinně prokazovat nezávadnost chemikálií.
Rozsah informací má nicméně záviset nejen na vyráběném objemu, ale i na potenciálním riziku.
Satu HASSIOVÁ (Greens/EFA, FI) za Hospodářský výbor EP navrhovaný kompromis ostře kritizovala a vyzvala k podpoře pozměňovacích návrhů Výboru pro životní prostředí a Zelených.
Ria G.
H.
C.
OOMENOVÁ-RUIJTENOVÁ (NL) jménem EPP-ED, Robert GOEBBELS (LU) jménem PES a poslankyně EKOVÁ jménem ALDE potvrdili souhlas s kompromisním návrhem a zdůraznili nutnost zjednodušení registrace látek menšího objemu pro malé a střední podniky.
Carl SCHLYTER (SE) jménem Zelených kompromis o registracích.
Parlament je podle něho jakoby "hypnotizován německým chemickým průmyslem".
Kompromis za většinu členů komunistické frakce odmítl i Jonas SJÖSTEDT (GUE/NGL, SE) s tím, že "dramaticky" oslabuje účinnost původního návrhu.
Jako jeho předřečník vyzval ke schválení alternativního kompromisu svých frakcí.
Johannes BLOKLAND (NL) za frakci Nezávislost/demokracie (IND/DEM) kompromisní návrh EPP-ED, PES a ALDE naopak podpořil; řadu otázek nicméně označil za nevyřešené.
Schválení kompromisu tří největších poslaneckých klubů doporučil i Liam AYLWARD (IE) za frakci Unie pro Evropu národů (UEN).
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupil Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL), který se vyslovil za schválení REACH v účinné podobě.
Návrh Komise by podle něho znamenal velký přínos pro ochranu životního prostředí, ale zvláště široké veřejnosti.
"Jako lékař si jsem vědom faktu, že některé chemické látky se rozšířily tak, že už je nenajdeme pouze v čistícím prostředku, ale také v našich dětech", dodal tento poslanec za KSČM.
Navrhované vyjmutí látek menšího objemu označil za podkopání principu REACH : "Cesta ke zdraví občanů nevede přes bezzubý REACH ."
Další podrobnosti:
André RICHE
Tiskové středisko EP - životní prostředí
email: envi-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 40992 (BXL)
tel: (33-3) 881 74005 (STR)
EP schválil "černou listinu" nebezpečných aerolinek
Evropský parlament schválil sestavení jednotné "černé listiny" leteckých společností, které v EU nesmějí z bezpečnostních důvodů provozovat služby.
Cestující mají mít navíc právo předem vědět, se kterou aerolinkou poletí.
Parlament tak reaguje na letecká neštěstí tohoto léta.
Zpravodajka parlamentního Výboru pro dopravu a cestovní ruch Christine DE VEYRACOVÁ (EPP-ED, FR) před prvním čtením dojednala s Radou Evropské unie a Evropskou komisí kompromis, takže ministři dopravy členských států EU mohou návrh odsouhlasit bez dalších změn a navrhovaná legislativa vstoupí v platnost už počátkem příštího roku.
Pro kompromis hlasovalo 577 europoslanců, proti 16 a 31 se hlasování zdrželo.
S cílem zvýšit bezpečnost leteckého provozu bude na jaře sestavena "černá listina" dopravců, jimž je na území celé EU zakázáno provozovat letecké služby.
Komise původně pouze navrhovala vydávat jen národní "černé listiny" v konsolidované formě, ne však společnou "černou listinu" celé EU.
Ta se bude sestavovat následovně:
Členské státy EU nejpozději měsíc poté, co nařízení vstoupí v platnost, Komisi informují o těch aerolinkách, jimž na svém území zakázaly provozovat služby.
Komise o těchto zákazech uvědomí ostatní členské státy.
Komise nejpozději měsíc po obdržení těchto informací a na základě společných kritérií sestaví "černou listinu".
Dopravci mají v rámci naléhavého postupu nárok na vyjádření.
Na "černou listinu" se aerolinie zapíší v tom případě, pokud existují důkazy pro
• závažné bezpečnostní nedostatky
• trvalé zanedbávání, neschopnost či neochotu leteckého dopravce nedostatky řešit či odstranit
• neochotu či neschopnost příslušných orgánů provádět kontrolu a prosazovat bezpečnostní normy
Komise má aspoň každé tři měsíce posoudit případnou aktualizaci seznamu - zapsáním dalších dopravců anebo jejich vyškrtnutím, pokud bezpečnostní nedostatky odstraní.
Členské státy a Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) v Kolíně nad Rýnem také Komisi a ostatním zemím EU musejí poskytovat všechny informace, jež by mohly vést k zákazu provozu.
Zveřejňování "černé listiny"
Komise bude rovněž zajišťovat zveřejňování "černé listiny", například na internetu.
O seznamu rizikových aerolinek mají informovat i prodejci letenek, národní úřady pro dohled nad bezpečností leteckého provozu, EASA a letiště.
Další národní zákazy
Nařízení o společné "černé listině" přirozeně nebrání jednotlivým státům EU neprodleně reagovat na náhlá bezpečnostní rizika a zakázat či omezit provoz dalších leteckých dopravců.
Národní zákazy jsou možné i v případě, že riziko provozu "postihuje konkrétně tento členský stát".
Právo na informace
Nařízení rovněž rozšiřuje práva cestujících vědět, s kým vlastně letí.
Povinnost informovat má nyní "subjekt uzavírající smlouvu o letecké dopravě", tedy přímo prodejce, bez ohledu na způsob rezervace (v cestovní kanceláři, přes internet či přímo u letecké společnosti).
Není-li dopravce při rezervaci letenky znám, musí o něm cestujícího prodejce informovat, jakmile se to dozví.
Neprodleně musí prodejce informovat i o změně dopravce, nejpozději při odbavení na letišti anebo nástupu do letadla.
Právo na odškodnění
Parlament navíc schválil právo cestujících na odškodnění, pokud byl dopravce na "černou listinu" zapsán až po rezervaci a jeho let byl zrušen.
V takovém případě má cestující nárok na rovnocenný náhradní let anebo vrácení plné ceny letenky.
Komise taková odškodnění původně nenavrhovala.
Nařízení týkající se práv na informace a na odškodnění vstupuje v platnost půl roku po zveřejnění v Úředním věstníku EU; už 20 dní po zveřejnění platí nařízení o sestavení "černé listiny".
Další podrobnosti:
Andreas KLEINER
Tiskové středisko EP - doprava a cestovní ruch
email: tran-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 32266 (BXL)
tel: (33-3) 881 72336 (STR) Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o sdělování informací o bezpečnosti členskými státy
EP chce zvýšit pomoc na odstavení Bohunic
Evropský parlament žádá zvýšení finanční pomoci Evropské unie na definitivní odstavení dvou nejstarších reaktorů jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice.
Slovensko se k jejich vyřazení z provozu zavázalo ve smlouvě o vstupu do EU.
Zpravodajka Rebecca HARMSOVÁ (Greens/EFA, DE) se na protest proti navýšení pomoci od autorství zprávy distancovala a vyzvala k jejímu zamítnutí.
Pro nicméně hlasovalo 377 europoslanců, proti bylo 222 a 59 se hlasování zdrželo.
Cílem navrhovaného nařízení je vytvoření právního rámce, který Unii v letech 2007-13 umožní další finanční podporu Slovensku na odstavení nejstarších reaktorů v Bohunicích.
Většina poslanců dospěla k názoru, že náklady na definitivní ukončení jejich provozu budou vyšší, než předpokládá Komise.
Namísto 237 milionů eur navrhovaných Komisí tak Parlament v daném údobí žádá pomoc Slovensku ve výší 400 milionů eur.
Navýšení pomoci o 163 milionů eur se má hradit z unijního rozpočtu a příspěvků států, které budou mít z odstavení reaktoru největší prospěch.
Parlament vychází z toho, že další opatření ze strany EU podrobně definuje Komise v příštím roce, až od slovenských orgánů obdrží plán na vyřazení reaktorů z provozu se všemi potřebnými informacemi.
Většina poslanců rovněž zastává názor, že Slovensku by se z unijního rozpočtu mělo pomáhat i po roce 2013.
Slovensko se před vstupem do EU zavázalo, že reaktory V1 a V2 vyřadí z provozu do konce roku 2006 resp. 2008.
Unie na finanční pomoc Slovensku do konce příštího roku vyčlenila 240 milionů eur.
Využívání fondů na vyřazování jaderných elektráren z provozu
Parlament rovněž schválil zprávu poslankyně HARMSOVÉ o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu.
Cílem jejího podnětu je zabránit zpomalování procesu vyřazování z finančních důvodů.
Parlament se shodl na tom, že "vyřazování jaderných elektráren z provozu po jejich konečném odstavení má velký význam pro bezpečnost obyvatelstva a životní prostředí".
Z bezpečnostního hlediska je vyřazení po určité době nevyhnutelné.
Evropská komise odhaduje, že z dnes provozovaných 155 jaderných elektráren na území Unie bude do roku 2025 vyřazeno z provozu 50 až 60.
Náklady na vyřazení reaktoru z provozu se pohybují mezi 200 miliony a 1 miliardou eur.
Národní strategie pro vyřazování jaderných elektráren z provozu a pro správu příslušných finančních fondů se však značně liší.
Podnět proto usiluje o co největší zprůhlednění správy fondů a využívání v nich nashromážděných prostředků.
Komise by podle poslanců měla přesně definovat, na co mohou být fondy jednotlivých států použity, a zohlednit přitom i otázky nakládání s radioaktivním odpadem včetně jeho úpravy a konečného uložení.
Provozovatelé elektráren musejí podle Parlamentu včas zajistit dostatečné finanční zdroje pro jejich vyřazování z provozu včetně prostředků určených k nakládání s odpady.
Parlament tím podpořil zásadu "platí znečišťovatel" bez možnosti uplatňování státní podpory.
Další podrobnosti:
Constanze BECKERHOFF
Tiskové středisko EP - průmysl, výzkum a energetika
email: indu-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 44302 (BXL)
tel: (33-3) 88 1 73780 (STR) Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu nařízení Rady o provádění protokolu č. 9 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde o jadernou elektrárnu Bohunice V1 na Slovensku Usnesení Evropského parlamentu o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu
Boj proti celosvětovým změnám podnebí
Změna podnebí je jedním z největších problémů 21. století se značně nepříznivými ekologickými, hospodářskými, sociálními a možná i katastrofickými důsledky pro celý svět.
Toto konstatování podpořil Evropský parlament schválením zprávy Anderse WIJKMANA (EPP-ED, SE) o boji proti celosvětovým změnám podnebí.
Ty jsou podle europoslanců patrné například z tání polárního ledu a s největší pravděpodobností i z častějších a extrémnějších výkyvů počasí.
Evropská unie musí podle Parlamentu usilovat hlavně o to, aby nedošlo ke globálnímu oteplení o více než 2 ºC oproti předindustriálnímu období.
Strategie Unie ke zmírnění změn podnebí by podle poslanců ( 450 pro; 66 proti; 143 se zdrželo) měla vycházet ze sedmi zásad:
stavět na klíčových bodech Kjótského protokolu – závazných cílech pro emise skleníkových plynů, celosvětovém systému "omez a obchoduj" (cap & trade) a pružných mechanismech
přijmout opatření pro zásadní snížení emisí na vlastním území, počínaje nejméně 20- až 30procentním omezením domácí produkce do roku 2020 za využití tržních stimulů a regulace s cílem posílit investice do účinnosti a/nebo do technologií bez uhlíku a s nízkým obsahem uhlíku
aktivně usilovat o zapojení dalších hlavních aktérů, především USA
rozvíjet strategická partnerství se zeměmi jako Čína, Jižní Afrika, Brazílie či Indie, pomáhat jim při vývoji strategií pro udržitelnou energetiku a zajistit jejich účast v programu zaměřeném na zmírnění změny klimatu
významně podporovat výzkum a inovaci technologií pro udržitelnou energetiku a odstranit "nečestné" pobídky jako dotování fosilních paliv a zahrnování vnějších nákladů do ceny výroby energie, včetně nákladů spojených se změnou klimatu
využívat evropské i vnitrostátní právní předpisy k podpoře větší energetické výkonnosti a snižování cen technologií, které omezují dopad na podnebí, a podporovat mnohem větší přímé zapojení občanů do úsilí o zmírnění klimatických změn
Parlament zároveň vyzývá evropské orgány, aby šly příkladem - jak snižováním emisí skleníkových plynů v oblastech svých činností, zejména hospodárnějším využíváním energie v kancelářských budovách a při užívání veškerého vybavení, tak snižováním emisí uhlíku při cestování.
Zvláštní pozornost by podle EP měly věnovat cestám poslanců, a tudíž znovu zvážit konání zasedání ve dvou městech - Bruselu a Štrasburku.
Vzhledem k tomu, že "nestabilním klimatem budou pravděpodobně nejvíce postiženy rozvojové země", Parlament vítá závěry zasedání Evropské rady v Bruselu 23. března 2005, podle nichž vyspělé země mají usilovat o snížení emisí o 15 až 30 % do roku 2020.
Poslanci nicméně trvají na tom, že je nutné stanovit také dlouhodobé cíle, a navrhují snížení emisí o 60 až 80 % do roku 2050.
Další navrhovaná opatření se týkají dopravy, jelikož ta způsobuje 30 % emisí CO2 v rámci Unie, z čehož 85 % připadá na silniční dopravu.
Vzhledem k tomu, 4 až 9 % celosvětových emisí skleníkových plynů způsobuje letecká doprava, Parlament znovu žádá, aby se emise z mezinárodní letecké a námořní dopravy od roku 2012 zahrnuly do cílů omezování emisí.
Další podrobnosti:
André RICHE
Tiskové středisko EP - životní prostředí
email: envi-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 40992 (BXL)
tel: (33-3) 881 74005 (STR) Usnesení Evropského parlamentu k tématu "Jak zvítězit v boji proti celosvětové změně klimatu"
EP odsuzuje výhrůžky íránského prezidenta vůči Izraeli
Evropský parlament odsoudil výroky íránského prezidenta o Izraeli a rozhodně odmítl výzvy ke zničení tohoto státu.
Europoslanci íránského prezidenta Mahmúda AHMADI-NEDŽADA vyzvali, aby své válečnické výroky bezvýhradně odvolal.
AHMADI-NEDŽAD 26. října 2005 s odvoláním na někdejšího íránského revolučního vůdce Ajatoláha Chomejního prohlásil, že Izrael musí být "vymazán z mapy".
Mezinárodní společenství vzápětí rozhodně odmítlo všechny výzvy k násilí a zničení jakéhokoli státu.
Íránskou vládu Parlament v usnesení vyzval, aby plnila mezinárodní závazky stanovené v článku 2 Charty OSN.
Teherán se má podle poslanců vyvarovat hrozeb či použití násilí vůči územní integritě nebo politické nezávislosti jakéhokoli státu a všech dalších kroků, které jsou v rozporu s cíli OSN.
Poslanci zároveň Írán vyzvali k uznání Státu Izrael a jeho práva na bezpečnou existenci v míru.
Parlament rovněž vyjádřil obavy z možných důsledků výroků tohoto druhu v oblasti, která je neustále konfrontována s projevy násilí, teroristickými útoky a požadavky fundamentalistických extrémistů.
AHMADI-NEDŽADOVY výroky podle poslanců vyvolávají obavy z postavení Íránu v oblasti a z jeho dalších záměrů.
V této souvislosti EP vyzývá Írán, aby nepodporoval mezinárodní teroristické organizace.
Poslanci usnesením zároveň vyjádřili solidaritu se Státem Izrael a jeho obyvateli a ohledně izraelsko-palestinského konfliktu znovu potvrdili podporu řešení pro oba státy v rámci iniciativy OSN, EU, USA a Ruska.
Parlament znovu potvrdil i závazek k právu Izraele na bezpečnou existenci v rámci mezinárodně uznaných hranic - vedle nezávislého a životaschopného palestinského státu.
V otázce obávaného íránského jaderného programu Parlament znovu vyzývá k diplomatickému řešení.
Další podrobnosti:
Marjory VAN DEN BROEKE
Tiskové středisko EP - zahraniční věci
email: foreign-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 44304 (BXL)
tel: (33-3) 881 74337 (STR) Schválené zprávy a usnesení EP
Rozprava o údajných "tajných věznicích" CIA v Evropě
Evropský parlament projednal tvrzení o "tajných věznicích" CIA v Evropě.
Eurokomisař pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost Franco FRATTINI v rozpravě zdůraznil možnost uvalit na členské státy EU sankce, pokud by se zprávy o údajné existenci takových věznic na jejich území potvrdily.
Šlo by totiž o závažné porušení evropských i národních zákonů, na což poukázala i řada europoslanců.
Portugalec Carlos COELHO jménem poslaneckého klubu Evropské lidové strany-Evropských demokratů (EPP-ED) vyjádřil uspokojení nad tím, že se žádný členský stát EU či kandidátská země nepodílí na "těchto ostudných praktikách".
Přes všechen soucit s oběťmi teroru je třeba postupovat v souladu se základními lidskými právy a právním státem, dodal.
Francouzska Martine ROUREOVÁ jménem klubu Strany evropských socialistů (PES) upozornila na zprávu americké organizace Human Rights Watch z roku 2002, podle níž americká vláda utajuje věznění některých podezřelých osob.
Jejich připadné zadržování na území členských států EU označila za nepřijatelné.
Baronka Sarah LUDFORDOVÁ z Velké Británie jménem poslaneckého klubu liberálů (ALDE) ostře kritizovala americkou vládu.
Mizení zadržených označila za součást její taktiky.
Tzv.
Válka proti teroru podle ní otevřela "nejčernější z černých děr".
Francouzska Hélène FLAUTREOVÁ jménem klubu Zelených (Greens/EFA) zdůraznila, že pokud by se informace o údajných věznicích potvrdily, šlo by i o porušení Úmluvy OSN proti mučení.
Italský poslanec Vittorio AGNOLETTO jménem frakce komunistů (GUE/NGL) ostře kritizoval prohlášení FRATTINIHO .
"V Evropě jsou utajováni vězni a mučírny", dodal s tím, že pro tato tvrzení existují důkazy i přímo z USA.
Unie se jimi podle něho ale dostatečně nezabývala.
Polák Ryszard CZARNECKI jménem nezařazených poslanců (NA) připomněl, že se záležitost týká i jeho země.
Nová polská vláda sice popřela existenci údajných vězeňských zařízení, to se však netýká minulosti.
Polská média podle něho existenci internačních táborů potvrdila.
Britský poslanec Claude MORAES za PES poukázal na prohlášení americké ministryně zahraničí Condoleezzy RICEOVÉ , že nařídila prošetření úniku informací, což označil za doklad jejich věrohodnosti.
Pokud by se tato tvrzení potvrdila, šlo by o hrubé porušení Smlouvy o EU, reagoval komisař FRATTINI .
To by vedlo k politickým sankcím proti členským státům, které se na takových praktikách podílely.
Případnými důkazy se podle něho musejí zabývat národní vyšetřovací orgány.
FRATTINI stejně jako poslanec AGNOLETTO připomněl, že Itálie vyšetřuje únos italského občana egyptského původu podezřelého z terorismu agenty CIA.
Nasser Osama Mustafa Hassan, známý též jako Abu Omar, byl 17. února 2003 zavlečen do Egypta.
Tam měl být tento islámský duchovní vyslýchán metodami, které jsou na Západě zakázány.
Na únosu se mělo podílet 22 osob, proti 13 byl v EU vydán zatykač.
Komise podle FRATTINIHO zintenzivnila kontakty s americkým Senátem a Kongresem.
Osočování však podle něho není správnou reakcí.
Na rozsáhlé vyšetřování včetně důkazového materiálu z členských států nemá Komise pravomoci.
Jejich zvýšení by přinesla Evropská ústava, dodal.
O údajných internačních zařízeních americké tajné služby CIA a domnělém využívání leteckých základen v některých členských státech EU pro převoz osob podezřelých z terorismu informoval deník The Washington Post s odvoláním na tvrzení Human Rights Watch.
Podle ní letadla s utajovanými zadrženými "opakovaně přistála" na letištích v Jordánsku, Maroku, Egyptě a Libyi, jakož i v Británii, Česku, Macedonii, Německu, Polsku, Portugalsku, Rumunsku, Řecku, Španělsku, Švýcarsku a na Kypru.
Human Rights Watch Statement on U.S. Secret Detention Facilities in Europe
EP podporuje "sociální globalizaci"
Globalizace prospívá hospodářství, z jejích výhod by ale měl těžit každý; negativním dopadům je třeba čelit správnou politikou.
Tak znějí klíčové požadavky zprávy Mihaela BREJCE (EPP-ED, SI) o sociálním rozměru globalizace, kterou schválil Evropský parlament.
EU musí uceleně reagovat na negativní důsledky; to se musí projevit v její vnitřní i vnější politice.
Určité kroky Unie by podle poslanců mohly být příkladem pro jiné světadíly.
Jiné oblasti unijní politiky je zato třeba zreformovat.
Globalizace musí být podle poslanců "procesem s výrazným sociálním rozměrem založeným na všeobecně sdílených hodnotách, na dodržovaní lidských práv a na ústě k důstojnosti jednotlivce" .
Tento proces má být zároveň "spravedlivý, všeobsažný a demokraticky řízený", poskytovat "příležitosti a hmatatelný přínos všem zemím a lidem" a být spojen s rozvojovými cíli tisíciletí.
Parlament vyzývá k řadě společných kroků a Evropskou komisi žádá o konkrétní návrhy i zajištění financí.
Revidovaná Lisabonská strategie by podle podnětu mohla sloužit jako užitečný nástroj při plnění mnoha úkolů spojených s globalizací.
Některé aspekty osvědčené praxe v členských státech mohou podle poslanců sloužit jako model pro další části světa.
Globalizace by podle Parlamentu neměla znamenat jen možnost zvýšeného prodeje mimo Evropu pro EU, ale hlavně větší možnosti prodeje zboží v EU pro země třetího světa, aby se zvýšila míra jejich růstu, zaměstnanosti a sociálního začlenění.
Poslanci proto uznávají, že Společnou zemědělskou politiku (SZP) bude třeba podrobit reformě.
Parlament zdůrazňuje i důležitost spravedlivého obchodu a Komisi naléhavě žádá o náležitou podporu výrobců a distributorů.
Komisi a Radu Evropské unie dále poslanci žádají, aby zajistily soulad obchodní, zemědělské a zahraniční politiky EU s rozvojovou politikou a rozvojovými cíli tisíciletí.
V sociálních programech mimo EU má být kladen větší důraz na sociální práva a sociální dialog, dodržování lidských práv a právních předpisů, ochranu práv dětí, a zejména na jejich právo na vzdělání, s cílem posílit demokratizaci a nastolit v rozvojových zemích zásady právního státu, bez nichž není udržitelný rozvoj možný.
Partnerství EU by mělo zahrnovat i sociální prvky, které budou mimo jiné zahrnovat i pracovní standardy, konstatuje dále schválený podnět.
Důstojná práce by přitom měla být jedním z hlavních témat na národní, evropské i světové úrovni.
Parlament žádá, aby Komise bilaterálními smlouvami zajistila aspoň dodržování standardů ILO, aby se zajistily lidské pracovní podmínky a zabránilo se zneužívání žen a dětí.
Další podrobnosti:
Constanze BECKERHOFF
Tiskové středisko EP - průmysl, výzkum a energetika
email: indu-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 44302 (BXL)
tel: (33-3) 88 1 73780 (STR) Usnesení Evropského parlamentu o sociálním rozměru globalizace
EP naléhá na včasnou digitalizaci rozhlasového a televizního vysílání
Všechny státy EU mají do konce tohoto roku předložit plány přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání a dát jasný signál i jistotu spotřebitelům a provozovatelům.
Tímto usnesením Evropský parlament reaguje na skutečnost, že některé členské země dosud příslušné plány nezveřejnily.
Evropská komise přitom navrhuje ukončit analogové vysílání v celé EU do roku 2012.
USA plánují ukončit pozemní analogové vysílání do roku 2009, Jižní Korea do roku 2010 a Japonsko do roku 2012, upozorňuje Parlament.
Pro Evropskou unii z toho vyplývá, že "je naprosto nezbytné, aby nezaostávala za svými hlavními soupeři".
Aby se neprohlubovalo digitální rozdělení společnosti, mají členské státy podle Parlamentu ještě před přechodem na digitální vysílání zajistit patřičná opatření, včetně zmírnění nákladů na pořízení nového vybavení.
Podle europoslanců má být souběžné vysílání co nejkratší, aby se zamezilo vysokým nákladům a zpoždění digitalizace.
Členské státy mají zajistit, aby politické zásahy byly průhledné, odůvodněné, přiměřené a nediskriminující.
Komisi a členské státy Parlament vyzývá, aby zajistily dostatečnou harmonizaci v přidělování spektra s cílem uspokojit budoucí poptávku po celoevropských službách.
Přechod na digitální vysílání EP označuje za přínos na všech úrovních, neboť umožní jak nové a vylepšené vysílání, tak rozdělení primárního spektra na jiné účely; navíc zvýší hospodářskou soutěž a modernizaci.
Přechod má být podle poslanců řízen trhem, provozovatele je však třeba koordinovat.
Rámcová směrnice sice stanoví zásadu technologické neutrality, nicméně nevylučuje přiměřené kroky na podporu určitých služeb, upozorňuje Parlament.
Komisi dále EP vyzývá k zásahům proti vytváření vertikálních překážek a horizontálních monopolů.
Státy by podle poslanců měly podporovat jen externí digitální přijímače ("set-top-boxy"), včetně otevřených standardů, jako je systém multimediální domácí platformy.
Komisi a členské státy poslanci rovněž vyzývají, aby zajistily úplnou interoperabilitu a technologickou neutrálnost, a tím poskytly rovné podmínky všem operátorům a podpořily inovaci v Evropě.
Parlament vyzývá i k podpoře a rozvoji interaktivních služeb (s cílem zvýšit úroveň digitální erudovanosti a konkurenceschopnost evropské společnosti) a k podpoře technických opatření s cílem filtrovat obsah, který by mohl narušit fyzický, duševní nebo mravní vývoj nezletilých.
Evropská komise má zajistit jasné rozlišování mezi regulací vysílání elektronických signálů a infrastruktury a regulací obsahu (včetně audiovizuálního obsahu).
Většina nebo významná část nových vysílacích možností nebo provozovatelů vysílání se nemá dostat pod výhradní kontrolu či rozhodující vliv mezinárodních mediálních koncernů, aby se zachovala pluralita a rozmanitost vysílání.
Další podrobnosti:
Constanze BECKERHOFF
Tiskové středisko EP - průmysl, výzkum a energetika
email: indu-press@europarl.europa.eu
tel: (32-2) 28 44302 (BXL)
tel: (33-3) 88 1 73780 (STR) Usnesení Evropského parlamentu o urychlování přechodu od analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání
Další schválené zprávy a usnesení
Evropský parlament dále mj. vyslechl výroční zprávu Evropského účetního dvora za minulý rok, schválil zprávy ke Kodexu EU o vývozu zbraní , nešíření zbraní hromadného ničení a v eřejn ých zbrojních zakázk ách a projednal přístup k humanitární pomoci v Kašmíru a situaci lidských práv na Filipínách a v Barmě .
V souladu s doporučením Výbor u pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Parlament zamítl návrh směrnice, kterou by se pro určité druhy živočichů zavedly celoevropské normy "humánního" lovu do pastí .
Schválené zprávy a usnesení EP
CS
1
A
mailto:envi-press@europarl.europa.eu
CS
2
A
mailto:tran-press@europarl.europa.eu
CS
4
A
mailto:indu-press@europarl.europa.eu
CS
8
LINK
/activities/public.do?language=cs#
CS
9
LINK
http://www.hrw.org/english/docs/2005/11/07/usint11995.htm
CS
11
A
mailto:indu-press@europarl.europa.eu
CS
13
LINK
/activities/expert/ta.do?language=CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0428 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0429 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0432 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0433 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0427 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0431 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
