Stalo se dnes : 14-10-2004
Redakce: Jitka Špačková Tél.
00.32.2.284.48.99 Sekretariát: Zuzana Slunéčková
Redakční uzávěrka : 14. října ve 12.40 hodin
K ó dy parlamentn í ch procedur
Série A
Zprávy a doporučení
Série B
Rezoluce a ústní dotazy
Série C
Dokumenty ostatních institucí
*
Procedura konzultace
**I
Procedura spolupráce (1. čtení)
**II
Procedura spolupráce (2. čtení)
***
Procedura vyslovení souhlasu
***I
Procedura spolurozhodování (1. čtení)
***II
Procedura spolurozhodování (2. čtení)
***III
Procedura spolurozhodování (3. čtení)
Zkratky
- Politické skupiny : viz. na další stránce
BE
Belgie
IT
Itálie
PL
Polsko
CZ
Česká republika
CY
Kypr
PT
Portugalsko
DK
Dánsko
LV
Litva
SI
Slovinsko
DE
Německo
LT
Lotyšsko
SK
Slovensko
EE
Estonsko
LU
Lucembursko
FI
Finsko
EL
Řecko
HU
Maďarsko
SE
Švédsko
ES
Španělsko
MT
Malta
UK
Velká Británie
FR
Francie
NL
Nizozemí
IE
Irsko
AT
Rakousko
Sm ě nn é kurzy
1 euro = 31,47Kč, stav k 14. říjnu 2004
Politické skupiny Stav k 14.10.2004
PPE-ED
PSE
ALDE
Zelení/ ALE
GUE/ NGL
IND/ DEM
UEN
NI
celkem
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
celkem
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Politic k é skupiny
PPE-DE
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů
PSE
Skupina sociálních demokratů v Evropském parlamentu
ALDE/ADLE
Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu
GUE/NGL
Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice
Zelení/ALE
Skupina Zelených/Evropské svobodné aliance
UEN
Skupina Unie pro Evropu národů
IND/DEM
Skupina nezávislých/demokracie
NI
Nezařazení poslanci
Rozpočet
Dočasný výbor pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie
HLASOVÁNÍ
Dočasný výbor pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie
Rozprava: 13.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
EP dnes schválil personální obsazení dočasného výboru pro pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013 (celkem 50 členů).
Z českých poslanců se jeho členy stali Jan ZAHRADIL (PPE/DE) a Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI).
Kompletní seznam všech členů tohoto výboru je k dispozici na parlamentní webové stránce:
http://wwwdb.europarl.eu.int/ep6/owa/p_meps.short_list
Ustavující zasedání tohoto výboru je plánováno na dnešní odpoledne, tj. čtvrtek 14. října 2004 v 16hod. (místnost PHS 1A02).
Během této schůze poslanci aklamací zvolí složení předsednictva výboru (předseda, místopředsedové, a také zpravodaj).
Do práce se pak tento výbor pustí na své další schůzi, která by se měla konat 20. října 2004 v 15hod.
Oprava rozpočtu EU na rok 2004 č.9
HLASOVÁNÍ
Oprava rozpočtu na rok 2004
Dokument: A6-10/2004
Rozprava: 13.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
Evropský parlament se dnes také kvalifikovanou většinou (zapotřebí bylo získat min.
366 hlasů) vyslovil pro schválení zprávy, kterou jménem Rozpočtového výboru vypracovala britská poslankyně Neena GILLOVÁ (PSE), o návrhu opravného rozpočtu č. 10 na rozpočtový rok 2004, který upravuje výši finančních prostředků určených pro Evropského inspektora ochrany údajů (European Data Protection Supervisor - EDPS).
Touto zprávou poslanci navrhují, aby výdaje spojené s výkonem této funkce byly navýšeny na 670 279 € a příjmy na 172 443 €, přičemž celkový rozpočet by měl dosáhnout 1 942 279 €.
Spravedlnost a vnitřní vĕci
Budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva v rámci EU
HLASOVÁNÍ
Prohlášení Rady a Komise - Budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v rámci EU
Rozprava: 13.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
V souvislosti se zasedáním Evropské rady 5. listopadu 2004, na němž by měly být stanoveny priority týkající se budoucí podoby prostoru svobody, bezpečnosti a práva v rámci EU (PSBP) na období příštích pěti let, dnes v poledne poslanci schválili svá doporučení Radě a Komisi, týkající se této problematiky.
Ve své zprávě, kterou jménem Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) vypracoval Jean-Louis BOURLANGES (ALDE, FR), EP doporučuje, aby Rada své úsilí soustředila především na posílení legitimity tohoto prostoru zavedením procedury spolurozhodování v této oblasti a důsledným dodržováním principu transparentnosti, dále by se Rada měla zaměřit na podporu základních práv, a v neposlední řadě také dbát na zvýšení duvěryhodnosti pomocí stanovování přesných harmonogramů pro každý cíl a zajištění lepší koordinace mezi EU a členskými státy.
Poslanci jsou předvědčeni, že při dalším rozvoji prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti Rada musí brát v úvahu všudypřítomnou hrozbu terorismu, rozšiřování EU o další země, stejně jako ustanovení Smlouvy z Nice, která zavádí použití spolurozhodovací procedury v případě některých opatření v oblasti azylové a imigrační politiky a soudní spolupráce v občanskoprávních věcech.
Ve svém usnesení poslanci dále vyjadřují politování nad tím, že pokroky v oblasti azylu a přistěhovalectví se až do současnosti omezovaly zejména na " zabraňování nedovolenému přistěhovalectví " a že je nedoprovázelo " dostatečné úsilí ve prospěch integrace cizinců do běžného života ".
Připomínají také, že na základě zkušeností s uprchlickými tábory nelze předpokládat jejich existenci mimo Unii " bez zjevného rizika, že dojde k porušování základních práv ".
V oblasti přistěhovalecké politiky pak poslanci Evropské radě a Radě také doporučují uznat, že přistěhovalci nepředstavují zdroj dočasné pracovní síly, která má zaplnit nerovnovážný stav, ale naopak mít na zřeteli jejich dlouhodobý přínos našim společnostem.
V této souvislosti pak poslanci navrhují zavést společnou politiku boje proti nedovolenému přistěhovalectví a předcházení práci bez pracovního povolení " tím, že budou trestáni převaděči ."
Závěrem pak vyzývají Evropskou Radu, aby podpořila závazek nizozemského předsednictví " přijmout nejpozději do 1. dubna 2005 rozhodnutí, které stanoví, že veškerá opatření související s hlavou IV Smlouvy o ES budou přijímána kvalifikovanou většinou a postupem spolurozhodování ."
Zemědělství
Podpora zemědělství a rozvoje venkova v Rumunsku a Bulharsku
HLASOVÁNÍ
Zpráva Joseph Daul (EPP-ED,FR) - Předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích (Bulharsko, Rumunsko)
Rozprava: 14.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
Poslanci dnes v poledne schválili zprávu, kterou jménem Výboru pro zemědělství vypracoval jeho předseda Joseph DAUL (PPE/DE, FR).
V této zprávě EP kladně hodnotí návrh Evropské komise přidělit Rumunsku a Bulharsku tytéž finanční prostředky a umožnit těmto zemím zapojit se do stejných programů na podporu rozvoje venkova, jako tomu bylo v případě desíti zemí, jež se staly členy Evropské unie v květnu tohoto roku.
Kromě programů určených na vzdělávání mladých zemědělců a na podporu rozvoje zemědělských podniků Evropská komise v této souvislosti navrhuje využít také program Sapard (Speciální předvstupní program pro zemědělství a rozvoj venkova), v jehož rámci by tyto země mohly v roce 2004 čerpat až 225,2 milióny eur.
Pokud jde o limity pro spolufinancování, podle návrhu Komise by také měly být stejné jako ty, jež byly v minulosti stanoveny pro deset nových členských zemí EU.
Informační akce a propagace v oblasti zemědělských produktů
HLASOVÁNÍ
Zpráva Joseph Daul (EPP-ED,FR) - Informační akce a propagace v oblasti zemědělských produktů
Rozprava: 14.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
EP dnes 568 hlasy pro, 17 proti a s 10 abstencemi přijal také další zpávu Výboru pro zemědělství vypracovanou Josephem DAULEM (PPE/DE, FR), a sice o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2702/1999 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů ve třetích zemích a nařízení (ES) č. 2826/2000 o informačních a propagačních opatřeních pro zemědělské produkty na vnitřním trhu.
Ústavní záležitosti
Lepší komunikační strategie pro úspěšnou ratifikaci Ústavy pro Evropu
HLASOVÁNÍ
Dokument: B6-0067/2004
Rozprava: 14.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
449 hlasy pro a 141 proti byl dnes v poledne schválen také krátký návrh usnesení, které jménem Výboru pro ústavní záležitosti vypracoval Jo LEINEN (PSE, DE).
V tomto usnesení členové výboru vyzývají Radu a Komisi, aby vypracovaly " vhodnou propagační a komunikační strategii ", jež by napomohla procesu ratifikace smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu.
Domnívají se, že tato komunikační strategie, kterou by Rada a Komise vypracovaly společně s EP, by měla umožnila prezentovat evropským občanům obsah Ústavy co " nejjasněji, nejúplněji a nejsrozumitelněji ", přičemž by mělo být jasné, jaké nové prvky Ústava vlastně přináší.
V zájmu posílení pocitu sounáležitosti a přiblížení Evropy jejím občanům pak poslanci považují za zásadní podporovat " evropskou dimenzi národních postupů ratifikace ".
Ve svém usnesení poslanci dále navrhují zvolit jako termín, který by byl vhodný pro " konání plánovaných referend či ratifikace návrhu parlamenty ve členských státech ", 5.–8. květen 2005, neboť na toto datum připadne šedesáté výročí ukončení druhé světové války, a má tak značný symbolický význam.
Celý proces ratifikace by pak měl být dokončen do " konce června 2006 ".
Nicméně navzdory těmto doporučením již například Španělsko potvrdilo svůj úmysl uspořádat ono referendum již 20. února příštího roku.
Důvodem tohoto rozhodnutí je snaha španělské vlády vyhnout se souběhu několika významných událostí, jakými jsou např. volby v Baskicku či oslavy Dne Andaluzie.
Spuštění procesu ratifikace bude předcházet slavnostní podpis Ústavy pro Evropu představiteli všech členských států EU 29. října na summitu v Římě.
Evropský parlament se k obsahu Ústavy pro Evropu oficiálně vyjádří postřednictvím zprávy, jež nejprve 30. listopadu přijme Výbor pro ústavní záležitosti a která bude následně předložena ke schválení plénu na jeho prosincovém zasedání ve Štrasburku.
Zpravodaji byli jmenování poslanci Richard CORBETT (PSE, UK) a Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (PPE/DE, ES).
Vnější vztahy
Situace v Gruzii
HLASOVÁNÍ
Situace v Gruzii
Rozprava: 13.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
Ve svém společném usnesení, které dnes EP 538 hlasy pro a 31 hlasem proti schválil , poslanci vyjadřují svou " plnou podporu suverenitě a územní soudržnosti Gruzi e".
Zároveň zde také upozorňují na nutnost dospět k řešení konfliktů v Abcházii a Jižní Osetii prostřednictvím jednání, budování důvěry a výhradně mírovými prostředky.
Poslanci dále trvají na tom, že " úplná demilitarizace " zóny konfliktů v Jižní Osetii, s výjimkou společných mírových jednotek OSCE, je předpokladem pro trvalé mírové řešení konfliktu v této oblasti.
EP odmítá „prezidentské volby“ v Abcházii jako nezákonné a vyzývá Komisi a Radu, aby podpořily zintenzivnění procesu jednání v rámci gruzínsko - abcházského konfliktu vedená OSN.
Zároveň tímto usnesením poslanci vyzývají Radu a Komisi, aby " plně začlenila Ruskou federaci do procesu zajišťování stability ", a také aby začlenila otázku územní soudržnosti Gruzie na pořad dvoustranného jednání s Ruskem v rámci Dohody o partnerství a spolupráci.
V této souvislosti pak poslanci naléhají na Ruskou federaci, aby dodržovala závazky stanovené v roce 1999 na vrcholné schůzce v Istanbulu - snížit počet ruských vojenských sil v Gruzii, a následně je stáhnout.
Podporují také závazek Gruzie, jak jej představil prezident Saakašvili v OSN, že po stažení ruských vojenských jednotek neobsadí území zahraniční vojska.
Závěrem EP vyzývá k aktivnímu zapojení EU do rozvoje řady iniciativ pro překonání patové situace, ve které se tato oblast nachází.
Zahraniční obchod
Systém všeobecných celních preferencí (GSP)
HLASOVÁNÍ
Luisa MORGANTINI (GUE/NGL, IT)
Sdělení Komise: Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj:
Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006/2015"
Rozprava: 14.
10.
2004
Hlasování: 14.
10.
2004
Poté, co dnes dopoledne poslanci s komisařem Pascalem LAMYM diskutovali o možnostech zjednodušení všeobecného systému preferencí Společenství (GSP) na období 2006 až 2015, pak v poledne schválili návrh svého společného usnesení, v němž vyjadřují svůj postoj k této problematice.
Tímto usnesením EP reaguje na sdělení, které Komise pod názvem „Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: funkce obecného systému preferencí Společenství (GSP) v desetiletém období od roku 2006 do roku 2015“ ( KOM (2004) 461 ) zveřejnila 7. července tohoto roku.
Toto sdělení stanovuje nové směry všeobecného systému preferencí pro následujících deset let, na jejichž základě vznikne následně soubor nařízení s platností tří let.
Poslanci zde vítají cíle stanovené v tomto sdělení a podporují odhodlání Komise zlepšit stávající všeobecný systém preferencí, a to jeho " zjednodušením, stabilizací a vyjasněním pravidel, zaměřením preferencí na nejpotřebnější rozvojové země a posílením prvku trvale udržitelného rozvoje ".
Zároveň však také vyjadřují své politování nad tím, že toto důležité sdělení, které formuluje nové směry GSP pro následujících deset let, neobsahuje " žádné zmínky o předchozím důkladném hodnocení fungování a výsledků stávajícího systému " GSP a žádají Komisi, aby osobám přijímajícím rozhodnutí poskytla spolehlivé informace jak o potřebě jeho reformy, tak o možnostech jeho zlepšení.
Kromě toho EP také vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost " zvětšit preferenční rozpětí pro citlivé produkty ".
Ve svém usnesení poslanci dále vítají celkový cíl zjednodušit mechanizmus odstupňování, ale na druhou stranu se také obávají, že " nový systém odstupňování navržený Komisí je založen pouze na kritériu podílu na trhu a nezohledňuje ukazatele rozvoje a chudoby ".
Jak se domnívají, takový systém " umožní diskriminaci velkých, ale chudých exportérů ".
EP také trvá na tom, že pro to, aby zvýhodněné země mohly využívat systém „GSP plus“, musejí " nutně ratifikovat a provést příslušné mezinárodní dohody ".
Budoucí nařízení také musí " specifikovat důvěryhodné postupy, které budou použity k hodnocení " a které zahrnují Evropský parlament a další zainteresované strany, např. sociální partnery.
Pomocí těchto postupů bude také v případě potřeby zahájeno šetření, pokud se zjistí, že tyto dohody nejsou uplatňovány dostatečně.
V této souvislosti pak poslanci zdůrazňují, že " úroveň uplatňování lidských práv v oslovených zemích se musí stát kritériem při rozhodování ".
Poslanci pak Komisi vyzývají, aby posoudila " výhody rozšíření částečné regionální kumulace původu na nadregionální kumulaci původu a úplnou nebo globální kumulaci ", a to hlavně s ohledem na nejméně rozvinuté země.
V neposlední řadě pak EP vítá návrh na " podrobné posouzení systému GSP, které by mělo probíhat každé tři roky ", s přihlédnutím k mnohostranným jednáním, a zdůrazňuje, že toto posouzení musí obsahovat hodnocení dopadu GSP na zainteresované strany, zejména na nejméně rozvinuté země, a na obyvatelstvo rozvojových zemí.
Lidská práva
Leyla Zana - bojovnice za bratrství národů, jazyků a kultur
Leyla Zana laureátka Sacharovovy ceny za rok 1995
Rozprava: 14.
10.
2004
V rámci slavnostního zasedání Evropského parlamentu dnes převzala Sacharovovu cenu její laureátka za rok 1995 a neúnavná bojovnice za kurdská práva, paní Leyla ZANA , jenž byla 9. června letošního roku po deseti letech tureckého vězení propuštěna na svobodu.
Předseda Evropského parlamentu Josep BORREL (PSE, ES) úvodem prohlásil, že poslanci tohoto shromáždění jsou " nadšeni tím, že konečně, konečně mohou vyslechnout hlas Leyly Zana ".
Jak připomněl, Sacharovovu cenu jí v roce 1995 udělil tehdejší předseda EP, Klaus HÄNSCH (PSE, DE) a předal ji jejímu manželovi, jenž byl kvůli svým názorům také po 16 let v Turecku vězněn.
Mezi důvody, které EP svého času vedly k udělení této ceny právě paní Leyli Zana, pak Borrel mj. uvedl skutečnost, že byla první kurdskou ženou - poslankyní tureckého parlamentu.
Přesto, že si byla plně vědoma důsledků, které tím může způsobit, pronesla svůj poslanecký slib kurdsky, za což ji turecká vláda odsoudila k 15 letům vězení.
Navzdory tomu, že se uvěznění negativně podepsalo na jejím zdravotním stavu, odmítla odpuštění části trestu ze zdravotních důvodů a dodnes vede neúnavný boj za práva kurdské menšiny.
Borrel dále uvedl, že také její zásluhou už dnes v Turecku není nezákonné hovořit kurdsky, stanné právo na jihovýchodě Turecka už neexistuje a že dlouhý konflikt v této oblasti v podstatě skončil.
Samozřejmě to neznamená konec všem problémům, ale přesto jde o významý pokrok.
Leyla Zana následně ve svém projevu připomněla přesné znění svého slibu, za nějž si vysloužila uvěznění.
Jak uvedla, přísahala tehdy " na bratrství Kurdů a Turků, kteří mohou vedle sebe existovat v bratrském soužití. "
Nicméně let strávených ve vězení " nelituje, není ani zlomená, nezlobí se a ani nikomu nic nevyčítá ."
" Ze srdce " pak poslancům EP poděkovala za udělení této ceny, stejně jako za jejich " neochvějnou solidaritu ".
Podle ní tato cena nepatří jí samotné, ale " Kurdům, Turkům " a vlastně " celému Turecku ."
Dále ve svém projevu odsoudila všechny války a válečné konflikty ve všech koutech světa, neboť " násilí jen plodí další násilí a nic neřeší ."
Leyla Zana pak také ocenila, že se EU podařilo vytvořit " jednotu a současně zachovat svou rozmanitost ", a je tak ideálním příkladem mírového a demokratického soužití.
Dále pak ve svém projevu apelovala na tureckou vládu, aby pro Kurdy našla " mírové řešení v rámci teritoriální integrity Turecka ", aby už tato menšina " nebyla beze jména. "
V souvislosti s aktuální otázkou možnosti zahájení vstupních pohovorů EU s Tureckem je přesvědčena, že " Kodaňská kritéria by měla být implementována ve své podstatě a ne jen slovy ."
V neposlední řadě pak Leyla Zana vyzvala svět, a především Evropu, aby uznali všechna práva Kurdů, jejichž populace dosahuje téměř 40 miliónů, a nedopustit, aby byli využívání jako " hrací karta " při mezinárodních vyjednáváních.
Sacharovovu cenu, která byla poprvé udělena v roce 1988, Evropský parlament každoročně uděluje osobnosti či organizaci, která se významnou měrou zasloužila o prosazování lidských práv. Mezi oceněnými v předchozích letech najdeme mj. bývalého jihoafrického prezidenta Nelsona Mandelu (1988), československého politika a představitele Pražského jara Alexandera Dubčeka (1989), představitelku demokratické opozice v Barmě Aung San Suu Kyi (1990) či španělskou platformu boje proti terorismu ¡Basta Ya! (2000).
Cena je pojmenována po Andreji Sacharovovi, sovětském disidentovi, jaderném fyzikovi, nositeli Nobelovy ceny za mír v roce 1975, a bojovníkovi za lidská práva v Sovětském svazu, který zemřel v domácím exilu v Gorkém v prosinci 1989.
