P6_TA(2006)0182
Pomoc na obnovu
A6-0073/2006
Usnesení Evropského parlamentu o odvětvových hlediscích akčního plánu pro státní podpory: podpora na inovace ( 2006/2044(INI) )
Evropský parlament,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. září 2005 s názvem "Konzultační dokument o státní podpoře na inovace" ( KOM(2005)0436 ),
-
s ohledem na Akční plán pro státní podpory: Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005–2009 ze dne 7. června 2005 ( KOM(2005)0107 ) předložený Komisí,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2006 o reformě státní podpory v letech 2005–2009
Přijaté texty,
P6_TA(2006)0054 .
,
-
s ohledem na návrh sdělení Komise ze dne 21. prosince 2005 s názvem "Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na léta 2007–2013" Úř. věst.
C 54, 4.3.2006, s. 13.
,
-
s ohledem na rámec Společenství pro státní podporu na výzkum a vývoj Úř. věst.
C 45, 17.2.1996, s. 5, naposledy pozměněný sdělením Komise týkajícím se prodloužení rámce Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, Úř. věst.
C 310, 8.12.2005, s. 10.
,
-
s ohledem na ukazatele odvětvové investiční výkonnosti EU v oblasti výzkumu a vývoje za rok 2005 (EU Industrial R&D Investment Scoreboard) Zveřejněno Komisí 9.12.2005.
,
-
s ohledem na sdělení Komise o státní podpoře a rizikovém kapitálu Úř. věst.
C 235, 21.8.2001, s. 3.
,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. října 2005 s názvem "Více výzkumu a inovací – investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti: společný přístup"( KOM(2005)0488 ),
-
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti Úř. věst.
L 337, 13.12.2002, s. 3.
,
-
s ohledem na cíle Lisabonské strategie,
-
s ohledem na články 2, 5, 81, 82, 87, 88 a 163 Smlouvy o ES,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ( A6-0073/2006 ),
A.
vzhledem k tomu, že se EU snaží snížit celkovou výši státní podpory a přesunout ji ve prospěch horizontálních cílů,
B.
vzhledem k tomu, že míra inovací v EU není optimální a EU zaostává za svými obchodními partnery jak v investicích do výzkumu a vývoje, tak v růstu produktivity; vzhledem k tomu, že by se měl zvrátit trend "úniku mozků" a odlivu investic z EU do jiných částí světa,
C.
vzhledem k tomu, že v případě inovací a výzkumu a vývoje existuje horizontální podpora v oblasti, která je životně důležitá pro evropskou konkurenceschopnost, a v oblasti, kde naši konkurenti dostávají podstatně více státních podpor, než je dovoleno v EU,
D.
vzhledem k tomu, že postupy inovací vyžadují možnosti rozvoje a prostor pro experimentování,
E.
vzhledem k tomu, že propast ve výkonnosti inovací mezi EU a jejími globálními konkurenty je způsobena takovými faktory, jako jsou nízké veřejné a soukromé investice do výzkumu a vývoje, nedostatečný počet kvalifikovaných pracovníků a překážky vyplývající z patentových předpisů EU,
F.
vzhledem k tomu, že veřejná podpora zaujímá mezi faktory ovlivňujícími investiční rozhodnutí v oblasti výzkumu a vývoje jedno z nejnižších míst; vzhledem k tomu, že význam přímé veřejné podpory se v jednotlivých členských státech značně liší a je jedním z faktorů, které berou podniky v úvahu při svých investičních rozhodnutích v oblasti výzkumu a vývoje a jež by neměly být oddělovány od podnikatelského prostředí příznivého pro výzkum a vývoj a měly by podléhat pravidlům hospodářské soutěže ES,
G.
vzhledem k tomu, že politika inovací v oblasti technologií a výzkumu a vývoje zaujímá v národních rozpočtech členských států a HDP očividně malý podíl, což je následně faktorem způsobujícím zpoždění při provádění cílů Lisabonské strategie a plnění cílů oživení zaměstnanosti a zvýšení soudržnosti,
H.
vzhledem k tomu, že státní podpora by měla být poslední možností, tedy nástrojem ke korekci nerovnovah, které nelze řešit standardními nástroji politiky, a vzhledem k tomu, že nízká míra investic do výzkumu a vývoje vyžaduje komplexnější přístup,
I.
vzhledem k tomu, že v souladu se závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Lucemburku, které se konalo ve dnech 22. a 23. března 2005, by státní pomoc měla fungovat jako páka pro rozvoj výzkumu, vzdělávání a inovací a měla by umožnit opravdový dialog mezi zainteresovanými stranami z veřejného a soukromého sektoru,
J.
vzhledem k tomu, že je velmi důležité jasně definovat, co znamená výzkum a vývoj, abychom předešli zneužívání pravidel státní pomoci,
I.
ÚVOD
1.
připomíná, že státní podpora musí být poslední možností, tedy nástrojem ke korekci nerovnovah, které nelze řešit standardními nástroji politiky; zdůrazňuje význam zabezpečení provázanosti mezi těmito opatřeními a opatřeními zaměřenými na snížení zbytečné regulace a provedení další deregulace, na investice do vzdělávání a odborné přípravy, na zajištění odpovídající infrastruktury, na zajištění toho, aby patentový režim napomáhal inovacím, na zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, na usnadnění přístupu k rizikovému kapitálu, na podněcování podnikatelského ducha, na odstranění překážek volného pohybu pracovníků a výzkumných pracovníků v rámci EU a na přijetí společné politiky pro legální přistěhovalectví, která umožní EU přilákat ty nejlepší a nejschopnější;
2.
zdůrazňuje, že je potřeba podrobněji objasnit, jak se budou pravidla pro poskytování státní podpory uplatňovat na mezinárodní přeshraniční ekonomické činnosti podniků, výzkumných zařízení a akademických institucí;
3.
domnívá se, že státní podpora na inovace by měla doplňovat odpovídající jednotné politiky Společenství a měla by mít jasný a měřitelný přínos pro bezprostřední uživatele a rovněž by měla mít vedlejší vliv na širší místní, regionální a celostátní ekonomiku;
4.
zdůrazňuje potřebu vyvodit závěry z předchozích případů, kdy byla státní podpora poskytnuta neúspěšně, a rovněž z případů, kdy byla efektivním nástrojem k dosažení stanovených cílů;
5.
vítá otevřené konzultace Komise a podporuje pokračování dialogu s cílem objasnit všechny body před dokončením nového rámce, který by měl být v co nejkratší době uskutečněn; zastává názor, že vzhledem k tomu, že cíl v oblasti inovací je mnoharozměrný a komplexní, je třeba se vyhnout velmi restriktivním definicím a opatřením, a doporučuje, aby se stanovilo předběžné datum k provedení revize tohoto rámce pro případ, že by vyžadoval určitá zlepšení; poukazuje navíc na to, že by se měla brát v úvahu revize příručky z Osla, která stanoví metodologický rámec pro měření inovací;
6.
žádá Komisi, aby poskytla podrobnější informace o možných rušivých účincích státní podpory a zohlednila státní podporu poskytovanou zahraničním konkurentům EU – jak na odvětvové, tak na horizontální úrovni – a její rušivé i stimulující dopady v globálním měřítku; poukazuje na to, že nejvhodnější reakcí na výzvy globální hospodářské soutěže je efektivní řízení inovační politiky, mezinárodní srovnávání, studium zahraničních politik, monitorování a posuzování dopadů;
II.
Zásady, jimiž se řídí státní podpora na inovace
7.
vítá přístup začleňování nových pravidel podporujících konkrétní a přesně definované inovační aktivity do stávajícího
acquis communautaire
, za předpokladu, že je uplatňován konzistentním a transparentním způsobem;
8.
vítá ekonomický přístup ke státní podpoře na inovace a uvítal by případné zavedení pravidel
ex-ante
, budou-li transparentní a nediskriminující a zabezpečí–li právní jistotu; trvá na tom, aby Komise v úzké spolupráci s Parlamentem pravidelně kontrolovala a vyhodnocovala přiměřenost těchto pravidel; mělo by být rovněž zdůrazněno, že kritéria pro poskytování dotací na inovace by měla být podmíněna několika faktory, jako např. hlavními rysy hospodářství, strukturou trhu a postavením podniku na trhu;
9.
trvá na tom, že základními prioritami státní podpory na výzkum a vývoj by měla být podpora přeshraniční spolupráce a partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a rovněž šíření výsledků výzkumu a významné výzkumné programy;
10.
trvá na tom, aby státní podpora na inovace byla dočasná, poskytovaná na základě transparentních a racionálních kritérií, úměrná, přísně a účinně kontrolovaná a aby členské státy a Komise prováděly na základě analýz
ex-post
pravidelné hodnocení jejího dopadu; trvá rovněž na tom, že státní podpora by měla zohlednit "vzdálenost od trhu", neboli nekomerční fázi procesu inovací; zdůrazňuje, že vzrůstající význam inovací nesmí být záminkou pro poskytování státní podpory podnikům;
11.
připomíná, že inovace jsou nedílnou součástí všech činností spojených s podnikáním, a zdůrazňuje, že pravidla a kritéria musí jasně stanovit, že inovační postupy samy o sobě nemají nárok na státní podporu; zdůrazňuje, že by se státní podpora měla udělovat pouze na inovace, které nemohou být financovány normálními prostředky z podnikání a které přispívají k celkovým cílům podnikání a společnosti;
12.
domnívá se, že termín "neefektivnost trhu" je vhodnější než "selhání trhu", a požaduje přesnější a použitelnější definici pojmu "selhání trhu"; navrhuje, aby zjišťování překážek, které omezují inovace, stejně jako kvantifikace jejich skutečné hodnoty podléhaly dalšímu posouzení;
13.
zdůrazňuje potřebu spolehlivých statistických údajů o neefektivnosti trhu i státní podpory v oblasti inovací a také o efektivnosti podpory na inovace;
14.
uznává, že malé a střední podniky a nově založené podniky jsou nejvíce postiženy neefektivností trhu, současně poukazuje na to, že účinek státní podpory je méně rušivý, je-li podpora poskytována na činnosti od trhu vzdálené nebo je–li poskytována malým a středním podnikům a novým podnikům;
15.
zdůrazňuje potřebu vytvořit pro malé a střední podniky prostředí příznivé pro inovace, aby byl stimulován jejich nevyužitý inovační potenciál;
16.
zdůrazňuje současný význam malých a středních podniků, které už ze své podstaty mají od počátku omezené finanční prostředky, a je proto nutné jim přidělit větší díl státní podpory; domnívá se, že je třeba za tímto účelem zesílit úlohu podpory zprostředkovatelů v oblasti inovací, jakmile bude podrobněji vyjasněna jejich podstata a úloha a jakmile bude rozšířena kategorie nezbytné infrastruktury, kterou mají zajišťovat, tak, aby zahrnovala infrastrukturu IT, propojování systémů do sítí a připojování k mezinárodním databázím;
17.
poukazuje na to, že malé a střední podniky nejsou často ochotny podstoupit velká rizika spojená s technologickými inovacemi, přestože by to nejenom mohlo přinést jednotlivé výhody pro ně samé, ale mohlo by to potenciálně přinést užitek pro celou společnost; zdůrazňuje naléhavě potřebu zacílit státní pomoc na podpůrné akce, které motivují malé a střední podniky a zmírňují rizika spojená s procesy technologických inovací, a potřebu zlepšit celkové podmínky podnikatelského prostředí;
18.
považuje velké společnosti za zásadní součást inovačního systému; domnívá se však, že státní podpora je vhodná k povzbuzení spolupráce v rámci inovačních seskupení a odborných oblastí (velké společnosti, malé a střední podniky (MSP) a střediska znalostí
)
, za předpokladu, že splňují kritéria pravidel
ex-ante
;
19.
je si vědom toho, že státní podpora může být nezbytná k tomu, aby se rozběhly inovační projekty nebo projekty vědeckého nebo technologického výzkumu, které jsou vzdáleny od trhu;
20.
poukazuje na to, že je těžké prokázat pobídkový účinek různých nástrojů státní podpory, ale lze ho usnadnit vytvořením standardizovaného souboru dotazů; domnívá se, že přímé dotace by se měly používat co nejméně;
21.
zpochybňuje rozlišování mezi technologickými a netechnologickými inovacemi; poukazuje na význam netechnologických inovací, zejména při získávání výhod v hospodářské soutěži pro malé a střední podniky; dává místo toho přednost definici inovace, jež odlišuje pravidelné každodenní činnosti podniků od jejich inovačních aktivit; navrhuje, aby za projekty, které splňují kritéria pro státní podporu, byly považovány ty, jež poskytují dodatečnou nebo novou užitnou hodnotu pro zákazníky, zahrnují riziko, mají pevný záměr, poskytují i jinde využitelný přínos a vytvářejí pozitivní externality;
22.
domnívá se, že regionální a státní podpory ve prospěch inovace jsou doplňující a měly by se zaměřovat na méně rozvinuté regiony s cílem podporovat hospodářskou a sociální soudržnost; domnívá se, že jinak bude taková podpora prosazovat pouze růst rozvinutějších regionů a států; domnívá se, že regionální programy podpory, pokud jsou doplňkem státní podpory na inovace, musí být slučitelné s vnitřním trhem a s pravidly pro hospodářskou soutěž; dále se domnívá, že zvláštní pozornost by měla být věnována definici státní podpory na inovace a její uznatelnosti ve vztahu k regionálním MSP, pro něž je přístup k inovacím věcí naprosto nezbytnou;
23.
vyzývá Komisi, aby zvýšila perspektivnost regionálních programů podpory, a to zejména tím, že umožní podporu nehmotných investic;
24.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že prostředky ze strukturálních fondů EU nebudou považovány za nezákonnou státní podporu v případech, kdy budou čerpány souběžně s financováním z jiných zdrojů; dále žádá, aby příslušné postupy byly upraveny tak, aby se předešlo podávání dvojího oznámení Komisi o takovém financování;
III.
Podpora podstupování rizik a experimentování
25.
souhlasí s tím, že by státní podpora měla být přidělována na základě kritérií upřednostňujících inovační začínající podniky a MSP, a nikoli na základě uznatelných nákladů; konstatuje, že rozhodnutí o poskytování státní podpory by měla být přijímána účinným způsobem a v jasně stanovených lhůtách;
26.
navrhuje prodloužit požadovanou dobu existence podniků s delším cyklem výzkumu a vývoje na 8 let;
27.
podporuje návrh, aby se finanční podpora prostřednictvím rizikového kapitálu poskytovala nejen před počáteční fází a v jejím průběhu, ale také po jejím skončení; zdůrazňuje však, že toto řešení není optimální a že by jakákoli pomoc by měla být krátkodobá a doplňková k primárně soukromým investicím;
28.
zdůrazňuje, že by se měly pečlivě sledovat meze nákladů na výzkum a vývoj;
29.
konstatuje, že v regionech a v zemích, kde je prostředí pro inovace zvláště znevýhodněné, může vnímání vyšší míry rizika ze strany soukromých investorů a finančních institucí působit jako závažná překážka inovací;
30.
uvědomuje si, že přístup inovativních malých a středních podniků k rizikovému kapitálu je v současné době značně omezen, zejména v prvních fázích jejich vývoje; podporuje proto myšlenku využití státní podpory k přilákání soukromých kapitálových investic do regionálních fondů rizikového kapitálu fungujících na bázi partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, které mají větší flexibilitu investic pro veřejné zdroje;
IV.
Podnikatelské prostředí podporující inovace
31.
požaduje bližší objasnění právního postavení zprostředkovatelů s ohledem na rozsah služeb, které poskytují; podporuje systém kupónů na nákup služeb, ale navrhuje zavedení prvku spolufinancování, aby se přilákalo více soukromých investic; je přesvědčen o tom, že 100% úhrada může vést k narušení hospodářské soutěže;
32.
doporučuje, aby se univerzity a jejich výzkumná centra účastnily regionálních partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem jako "zprostředkovatelé v oblasti inovací" nebo aby s nimi úzce spolupracovaly; zastává názor, že by takový přístup měl díky lepšímu propojení mezi výzkumnými a inovačními činnostmi univerzit a potřebami jednotlivých malých a středních inovativních podniků a seskupení inovativních podniků významný synergický účinek;
33.
požaduje bližší objasnění způsobu uplatnění pravidel státní podpory na vysoké školy a výzkumná zařízení, pokud provozují ekonomickou činnost;
34.
zpochybňuje vhodnost povolení státní podpory malým a středním podnikům na nábor vysoce kvalifikovaných pracovníků, protože malé a střední podniky mohou mít přístup k odborným poznatkům a dovednostem prostřednictvím služeb zprostředkovatelů a odborných poradců;
35.
je přesvědčen o nutnosti posílení vztahů mezi podniky a univerzitami, mimo jiné prostřednictvím zvyšování mobility vysoce kvalifikovaných pracovníků ze všech oborů mezi univerzitami a podniky, zejména malými a středními podniky; domnívá se, že státní podpora musí tyto vztahy podporovat, především prostřednictvím doprovodných programů; vítá návrh Komise rozdělit práva duševního vlastnictví mezi partnery (průmyslové a veřejné výzkumné organizace) ve výzkumných a inovačních programech podle míry zapojení každého z partnerů a zastává názor, že tento přístup velkou měrou podpoří vytváření špičkových center; vyzývá proto Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na objasnění právního statusu duševního vlastnictví za těchto okolností;
36.
domnívá se, že seskupení vznikají přirozeným způsobem, a proto by měla splňovat kritéria pro poskytnutí státní podpory jen dočasně během počáteční fáze vzniku, aby se vyrovnala s administrativními problémy a překážkami týkajícími se spolupráce;
37.
domnívá se, že státní podpora na infrastrukturu by měla splňovat požadavek technické neutrality a otevřeného přístupu, řešit zjištěná selhání trhu a zvyšovat inovační potenciál;
o
o o
38.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
