29.
9.
2010 B7-0542/2010 NÁVRH USNESENÍ předložené na základě prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku
v souladu s čl.
110 odst.
2 jednacího řádu
o Světovém dni proti trestu smrti
Richard Howitt
,
Véronique De Keyser
,
Ana Gomes
,
Raimon Obiols
,
Marc Tarabella
za skupinu S&D
PE450.365v01-00 B7‑0542/2010 Usnesení Evropského parlamentu o Světovém dni proti trestu smrti
Evropský parlament ,
– s ohledem na protokol č. 6 k Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod týkající se zrušení trestu smrti ze dne 28. dubna 1983,
– s ohledem na druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech ze dne 15. prosince 1989 usilující o zrušení trestu smrti,
– s ohledem na svá předchozí usnesení o zrušení trestu smrti, zejména usnesení schválená EP dne 26. dubna 2007 o nutnosti okamžitého moratoria na vykonávání poprav v zemích, kde se trest smrti stále používá,
– s ohledem na předchozí usnesení EP, zejména usnesení ze dne 26. dubna 2009 o právech menšin a používání trestu smrti v Číně, usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o trestu smrti v Nigérii, usnesení ze dne 17. června 2010 o popravách v Libyi, usnesení ze dne 8. července 2010 o situaci na Korejském poloostrově a usnesení o Íránu ze dne 22. října 2009, 10. února 2010 a 8. září 2010,
– s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 62/149 ze dne 18. prosince 2007, která vyzývá k přijetí moratoria na uplatňování trestu smrti, a na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 63/168 ze dne 18. prosince 2008, která vyzývá k uplatňování rezoluce Valného shromáždění č. 62/149 z roku 2007,
– s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN ze dne 11. srpna 2010 o moratoriích na používání trestu smrti,
– s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN ze dne 16. července 2010 o otázce trestu smrti,
– s ohledem na projev vysoké představitelky / místopředsedkyně Komise, který přednesla na plenárním zasedání dne 16. června 2010 na téma politiky v oblasti lidských práv a v němž připomněla, že zrušení trestu smrti na celém světě je pro EU prioritou,
– s ohledem na prohlášení předsedy EP Jerzyho Buzka ze dne 19. října 2009, v němž důrazně apeloval na zrušení trestu smrti,
– s ohledem na závěrečné prohlášení 4. světového kongresu proti trestu smrti konaného od 24. do 26. února 2010 v Ženevě, které vyzývá k všeobecnému zrušení trestu smrti,
– s ohledem na revidované a aktualizované znění obecných zásad EU týkajících se trestu smrti přijaté Radou dne 16. června 2008,
– s ohledem na Světový den proti trestu smrti a na vyhlášení 10. října každého roku Evropským dnem proti trestu smrti,
– s ohledem na článek 2 Listiny základních práv Evropské unie,
– s ohledem na čl.
110 odst.
2 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že Evropská unie se výrazně angažuje v boji za zrušení trestu smrti na celém světě a usiluje o všeobecné uznání této zásady,
B. vzhledem k tomu, že EU je předním institucionálním aktérem v boji proti trestu smrti na celém světě a její činnost v této oblasti představuje klíčovou prioritu její vnější politiky v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že EU je zároveň i hlavním dárcem poskytujícím po celém světě podporu organizacím občanské společnosti, které usilují o zrušení trestu smrti,
C. vzhledem k tomu, že trest smrti představuje ten nejhorší druh krutého, nelidského a ponižujícího trestu, který navíc porušuje právo na život zakotvené ve Všeobecné deklaraci lidských práv, a je mučením, které je pro státy dodržující lidská práva nepřijatelné,
D. vzhledem k tomu, že nejrůznější studie ukázaly, že trest smrti nemá žádný vliv na vývoj počtu násilných trestných činů,
E. vzhledem k tomu, že je prokázáno, že k trestu smrti jsou odsuzovány především znevýhodňované osoby,
F. vzhledem k tomu, že ustanovení protokolu č. 6 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod zakazují členským státům Rady Evropy uplatňovat trest smrti,
G. vzhledem k tomu, že EU usiluje o dosažení moratoria na uplatňování trestu smrti třetími zeměmi a o následné zrušení tohoto trestu a ratifikaci příslušných mezinárodních nástrojů OSN a ostatních nástrojů (zejména druhého opčního protokolu k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech obsahujícího ustanovení o zrušení trestu smrti),
H. vzhledem k tomu, že trest smrti je jednou z tematických priorit pro poskytování pomoci v rámci Evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, prostřednictvím něhož bylo od roku 1994 financováno více než 30 projektů po celém světě souhrnnou částkou více než 15 milionů EUR,
I. vzhledem k tomu, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost musí EP poskytovat svůj souhlas k uzavírání obchodních dohod a mezinárodních dohod se třetími zeměmi obecně,
J. vzhledem k tomu, že statut Mezinárodní trestního soudu, jakož i Mezinárodní trestní tribunál pro bývalou Jugoslávii, Mezinárodní trestní tribunál pro Rwandu, Zvláštní soud pro Sierru Leone, zvláštní poroty pro závažné trestné činy ve východotimorském Dili a zvláštní soudní komory v Kambodži vylučují trest smrti za válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu, což jsou ty nejzávažnější trestné činy, které vzbuzují obavy mezinárodního společenství a spadají pod pravomoc těchto soudů,
K. vzhledem k tomu, že v letech 2007 a 2008 přijalo Valné shromáždění OSN historické rezoluce č. 62/149 a 63/168, které vyzývají k uvalení moratoria na výkon poprav na celém světě a jejichž konečným cílem je zrušení trestu smrti, a v tomto ohledu zdůrazňuje skutečnost, že se počet zemí, které tyto rezoluce podporují, zvýšil a že rezoluce č. 63/169 byla přijata drtivou většinou, kdy 106 členů bylo pro, 46 proti a 34 se zdrželo hlasování,
L. vzhledem k tomu, že Čtvrtý světový kongres proti trestu smrti, který se v únoru 2010 konal v Ženevě, vyzval státy, které trest smrti fakticky neuplatňují, aby jej zrušily zákonem, a státy, které jsou pro zrušení trestu smrti, aby začlenily téma všeobecného zrušení trestu smrti do svých mezinárodních vztahů, a mezinárodní a regionální organizace, aby podpořily všeobecné zrušení trestu smrti přijetím usnesení o moratoriu na výkon poprav,
M. vzhledem k tomu, že 154 států světa zrušilo trest smrti de jure nebo de facto , z čehož 96 států zrušilo trest smrti za jakýkoli trestný čin, 8 jej zachovalo pouze pro výjimečné zločiny spáchané například v době války, 6 uvalilo moratorium na výkon poprav a 44 jej zrušilo de facto (tj. jde o země, které nejméně v posledních 10 letech neprovedly žádnou popravu, nebo země, které se zavázaly trest smrti nepoužívat),
N. vzhledem k tomu, že více než 100 států, které dosud zachovávají trest smrti, zakázalo popravy mladistvých zločinců, vzhledem k tomu však, že určitý počet zemí i nadále popravuje dětské pachatele, což je hrubé porušení mezinárodního práva a zejména čl.
6 odst.
5 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech; zejména zdůrazňuje, že Írán zadržuje nejvyšší procento mladistvých,
O. vzhledem k tomu, že v současnosti jsou po celém světě desítky potvrzených případů evropských státních příslušníků, kteří se nacházejí v cele smrti nebo jim hrozí poprava, v tomto ohledu zdůrazňuje, že je naléhavě třeba upevnit a posílit evropskou reakci na možné popravy evropských státních příslušníků,
P. vzhledem k tomu, že dne 23. března 2010 prezident Státní dumy Ruské federace Boris Gryzlov na setkání v Moskvě se členy monitorovací komise parlamentního shromáždění Rady Evropy prohlásil, že Rusko nepodepsalo šestý protokol k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod týkající se trestu smrti s ohledem na teroristické hrozby v jeho zemi,
Q. vítaje, že dne 11. února 2010 Parlament Kyrgyzstánu přijal druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o lidských a občanských právech týkající se zrušení trestu smrti a že dne 21. května 2010 byl prozatímní vládou Kyrgyzstánu zveřejněn konečný návrh ústavy, který mimo jiné zakazuje trest smrti a který byl nyní přijat,
R. vzhledem k tomu, že trest smrti byl zachován ve 43 zemích světa Afghánistán, Bahrajn, Bangladéš, Bělorusko, Botswana, Čad, Čína, Egypt, Etiopie, Guinea, Indie, Indonésie, Irák, Írán, Japonsko, Jemen, Jordánsko, Katar, Konžská demokratická republika, Kuba, Kuvajt, Libanon, Libye, Malajsie, Nigérie, Omán, Pákistán, Rovníková Guinea, Saudská Arábie, Severní Korea, Singapure, Somálsko, Spojené arabské emiráty, Spojené státy americké, Súdán, Svatý Kryštof a Nevis, Sýrie, Thajsko, Tchaj-wan*, Uganda, Vietnam a Zimbabwe.
, přičemž na světě bylo nejvíce poprav vykonáno v Číně, Íránu a Iráku; vzhledem k tomu, že pouze v Číně bylo vykonáno přibližně 5 000 poprav, což představuje 88 % všech poprav na světě, v Íránu bylo popraveno nejméně 402 osob a v Iráku nejméně 77,
S. vzhledem k tomu, že v Íránu se stále uděluje trest smrti ukamenováním, což je v rozporu s druhým opčním protokolem k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech,
T. vzhledem k tomu, že prezidentská rada Iráku nedávno schválila trest smrti v případě nejméně 900 vězňů, mezi nimiž jsou také ženy a děti,
U. vzhledem k tomu, že jak Parlamentní shromáždění Rady Evropy, tak Evropská unie opakovaně naléhaly na Bělorusko, aby zrušilo trest smrti; vzhledem k tomu, že podrobnosti o trestu smrti jsou v Bělorusku tajné a že podle trestního zákoníku se poprava vykonává zastřelením a neveřejně, přičemž správa vězeňského zařízení o jejím výkonu informuje soudce, který posléze informuje příbuzné, a tělo popravené osoby není předáno příbuzným a není jim ani sděleno místo, kde byla pohřbena,
V. vzhledem k tomu, že trest smrti existuje ve 38 z 50 států, které tvoří Spojené státy americké, i když ve 4 z nich nebyla poprava vykonána od roku 1976; vzhledem k tomu, že počet poprav v roce 2009 vzrostl na 52, a to v důsledku ukončení faktického moratoria, které bylo v platnosti od září 2007 do května 2008, ačkoli počet trestů smrti, které byly ve Spojených státech amerických uděleny, sedmý po sobě jdoucí rok klesl na 106,
W. vítaje, že některé státy včetně Montany, New Jersey, New Yorku, Severní Karolíny a Kentucky přijaly opatření proti trestu smrti, která zahrnují moratorium na výkon poprav nebo zrušení tohoto trestu, a zároveň odsuzuje popravy Teresy Lewisové z Virginie a Hollyho Wooda z Alabamy, které byly vykonány, přestože existují důkazy o tom, že oba dva byli mentálně zaostalí, a připomínaje případy Mumii Abu-Jamala v Pennsylvánii a Troye Davise v Georgii, kteří na výkon trestu smrti čekají,
1. opakuje, že je již dlouhou dobu proti trestu smrti v jakémkoli případě a za jakýchkoli okolností, a znovu zdůrazňuje, že zrušení trestu smrti přispívá ke zvýšení lidské důstojnosti a k postupnému rozvoji lidských práv;
2. odsuzuje všechny popravy bez ohledu na to, kde k nim dochází; důrazně vyzývá EU a její členské státy, aby prosazovaly uplatňování rezoluce OSN o všeobecném moratoriu na trest smrti s cílem dosáhnout jeho úplného zrušení ve všech státech, v nichž se trest smrti dosud uplatňuje; vyzývá Radu a Komisi, aby přijaly opatření s cílem postupně používání tohoto trestu omezit a zároveň trvaly na tom, aby byl vykonáván v souladu s minimálními mezinárodními normami;
3. naléhavě vyzývá EU, aby v rámci úsilí o zrušení trestu smrti využívala všechny své nástroje v oblasti diplomacie, pomoci a spolupráce;
4. vyzývá státy, které uplatňují trest smrti, aby uvalily okamžité moratorium na výkon poprav; dále vyzývá země, jako je Čína, Egypt, Írán, Malajsie, Súdán, Thajsko a Vietnam, aby vydaly oficiální statistiky používání trestu smrti na svém území;
5. vybízí státy, které trest smrti nezrušily, aby dodržovaly ochranná opatření chránící práva osob, jimž hrozí trest smrti, jak stanovují ochranná opatření Ekonomické a sociální rady OSN; vyzývá Radu a Komisi, aby naléhaly na zbývající země, které dosud nepodepsaly a neratifikovaly druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech, aby tak učinily, a také na členské státy, které dosud nepodepsaly protokol č. 13 k Evropské úmluvě o lidských právech o trestu smrti, aby jej podepsaly;
6. vyzývá státy OBSE, konkrétně Spojené státy a Bělorusko, aby přijaly okamžité moratorium na výkon poprav;
7. vyzývá Kazachstán a Lotyšsko, aby změnily ustanovení ve svých právních předpisech, která dosud umožňují za některé trestné činy udělovat za výjimečných okolností trest smrti;
8. důrazně vybízí členské státy EU, aby na 65. zasedaní Valného shromáždění OSN předložily v rámci meziregionální aliance novou rezoluci o trestu smrti;
9. vyzývá země účastnící se shromáždění, které zachovávají trest smrti, aby přiměly Úřad pro demokratické instituce a lidská práva a mise OBSE, aby ve spolupráci s Radou Evropy prováděly osvětovou činnost zaměřenou proti udělování trestu smrti, jež by byla zaměřena zejména na sdělovací prostředky, pracovníky orgánů činných v trestním řízení, politické činitele a širokou veřejnost;
10. naléhavě vyzývá Radu a Komisi, aby zejména s ohledem na zřízení ESVČ vytvořily pokyny pro komplexní a účinnou evropskou politiku v oblasti trestu smrti s ohledem na desítky potvrzených případů, kdy evropským občanům hrozí trest smrti ve třetích zemích – tyto pokyny by měly zahrnovat důrazné a posílené mechanismy, pokud jde o systém identifikace osob, poskytování právní pomoci, právní intervenci EU a diplomatická zastoupení;
11. i nadále podporuje činnost nevládních organizací, které usilují o zrušení trestu smrti, včetně organizací, jako jsou Hands Off Cain, Amnesty International, Penal Reform International, Světová koalice proti trestu smrti a Mezinárodní helsinská federace pro lidská práva, Sant’Egidio a Reprieve;
12. vyzývá k tomu, aby otázka trestu smrti byla sledována a aby orgány jednotlivých zemí byly upozorňovány na konkrétní případy a rovněž aby byly zvažovány případné iniciativy a účelové mise v zemích, v nichž se trest smrti dosud zachovává, s cílem dosáhnout toho, aby vládní orgány uvalily moratorium na výkon poprav a následně tento trest zcela zrušily;
13. žádá Radu a Komisi, aby při uzavírání dohod se zeměmi, které dosud udělují trest smrti nebo nepodepsaly moratorium s cílem trest smrti zrušit, tyto země k takovému kroku rozhodně nabádaly;
14. žádá, aby vysoká představitelka EU / místopředsedkyně Komise a členské státy i nadále vystupovaly jednomyslně a uvědomily si, že hlavním politickým obsahem tohoto usnesení musí být přijetí celosvětového moratoria, které představuje zásadní krok ke zrušení trestu smrti;
15. připomíná, že úplné zrušení trestu smrti zůstává i nadále jedním z hlavních cílů politiky EU v oblasti lidských práv; tohoto cíle může být dosaženo pouze na základě úzké spolupráce mezi státy, která bude zaměřena na společnou činnost, vzdělávání a osvětu a bude účinná a účelná;
16. vyzývá v tomto ohledu k regionální spolupráci; například Mongolsko v lednu 2010 formálně uvalilo na trest smrti moratorium a jako pozitivní důsledek tohoto kroku posuzuje několik zemí, v nichž se trest smrti dosud uděluje, ústavnost tohoto trestu;
17. vyzývá Radu a Komisi, aby Světový a Evropský den proti trestu smrti využily mimo jiné k upozornění na případy Sakine Muhammadí Áštíáníové, Zahry Barhámíové, Mumii Abu-Jamala, Troye Davise, Olega Griškovcova, Andreje Burdyka a Ibráhíma Hamídího;
18. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení vysoké představitelce, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi Valného shromáždění OSN a vládám členských států OSN.
