5.
12.
2007
NÁVRH USNESENÍ,
který na základě prohlášení Komise
v souladu s čl.
103 odst.
2 jednacího řádu
předkládají Pierre Jonckheer, Monica Frassoni a Daniel Cohn-Bendit
za skupinu Verts/ALE,
o legislativním a pracovním programu Komise na rok 2008
Usnesení Evropského parlamentu o legislativním a pracovním programu Komise na rok 2008
Evropský parlament ,
–
s ohledem na legislativní a pracovní program Komise na rok 2008 (KOM(2007) 640), který byl přijat dne 23. října 2007 a Komise jej představila a byl předmětem rozpravy na dílčím zasedání Parlamentu v listopadu 2007,
–
s ohledem na roční politickou strategii Komise a příspěvky výborů EP, které předala Komisi Konference předsedů výborů, jak je stanoveno v rámcové smlouvě mezi Parlamentem a Komisí,
–
s ohledem na čl.
103 odst.
2 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že na legislativní a pracovní program Komise je nutno nahlížet ve světle – podle slov Komise – „historického závazku zabývat se změnou klimatu“, nové Lisabonské smlouvy, Göteborské a Lisabonské strategie pro udržitelný rozvoj, růst a zaměstnanost, závazku pomoci splnit rozvojové cíle tisíciletí a odpovědnosti EU hájit a prosazovat mír a dodržování lidských práv a základních svobod v EU a ve světě,
B.
vzhledem k tomu, že politiky, jejichž záměrem je, aby se EU vyvinula v „nejkonkurenceschopnější znalostní společnost na světě“, musí být koncipovány tak, aby nebyly na újmu jiným nadřazeným cílům, o jejichž dosažení EU usiluje, zejména boji proti změně klimatu, snaze stát se společností s nejvyšší energetickou účinností na světě a pomoci splnit cíle tisíciletí,
C.
vzhledem k tomu, že Komise má díky svému právu legislativního podnětu a jako strážkyně Smluv zvláštní úlohu a povinnost hledat při vypracovávání návrhů nových politik a právních předpisů nástroje, které jsou přiměřené cílům a vedou k výsledku uspokojivému pro všechny strany (tzv. „win-win“), přičemž se někdy vyrovnává se zdánlivě protichůdnými záměry a zájmy,
D.
vzhledem k tomu, že v roce 2007 lze v této souvislosti zaznamenat některé povzbudivé i nepotěšující příklady, např. jako pozitivní prvek se v obecné rovině zvýšilo povědomí o potřebě boje proti změně klimatu, ale negativem je, že stanovené cíle a zvolené prostředky mohou být nepřiměřené tomuto cíli či mu dokonce mohou být na škodu, např. limity emisí CO2 u osobních automobilů nebo stanovení povinných cílů pro biopaliva bez dostatečného posouzení environmentálního a sociálního dopadu,
E.
vzhledem k tomu, že rok 2008 bude testem důvěryhodnosti EU, který ukáže, zda myslí své závazky vážně,
1.
bere na vědomí legislativní a pracovní program Komise na rok 2008, jak jej představil předseda Barroso dne 13. listopadu – program obsahuje 26 strategických iniciativ a 61 prioritních iniciativ včetně řady přezkumů, jako např. přezkum jednotného trhu, 2. strategický přezkum energetiky, konzultace v rámci přezkumu rozpočtu EU, vyhodnocení sociální reality, tzv. „ lékařská prohlídka “ společné zemědělské politiky a strategický přezkum agendy pro zlepšení právní úpravy;
Trvale udržitelná Evropa – řešení změny klimatu
Hodnocení zásadních iniciativ Komise nebo iniciativy, které v programu chybějí
2.
naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila balíček návrhů týkajících se energetiky a změny klimatu s dostatečným časovým předstihem, tj. nejpozději do konce ledna 2008, aby jej Evropský parlament a Rada mohly přijmout před skončením tohoto volebního období; naléhá na Komisi, aby zajistila, aby podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která má být přijata v roce 2008, každý členský stát vyvíjel potřebné úsilí o rozvoj obnovitelné energie na vlastním území a nespoléhal na to, že nabídka na trhu bude dostatečná pro to, aby se mohl vykoupit ze svého vnitrostátního cíle, aby zajistila, že jakákoli dobrovolná flexibilita, kterou by mohla Komise zavést, bude pouze mezi členskými státy a nebude podrývat – přímo ani nepřímo – vnitrostátní systémy podpory, a aby zajistila, že na veškerou biomasu se budou uplatňovat skutečná sociální a environmentální kritéria;
3.
dále upozorňuje, že přezkum systému obchodování s emisemi byl odložen až na leden 2008, a opakuje svůj postoj ve prospěch toho, aby byly emisní povolenky v plném rozsahu získávány v aukčním prodeji;
4.
konstatuje s údivem, že kromě značného množství záměrů zbylých z předchozího programu nenavrhla Komise téměř žádné legislativní kroky v oblasti životního prostředí, nýbrž se zaměřuje především na sdělení (bílá kniha o adaptaci na dopady změny klimatu, přezkum v polovině období u „zastavení úbytku biologické rozmanitosti“ atd.);
5.
poukazuje na to, že v programu chybějí mj. tyto činnosti:
– očekávaný přezkum směrnice o IPPC ( Integrated Pollution Prevention and Control Directive – směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění), který byl ohlášen v loňském roce,
– očekávaný přezkum národních emisních stropů,
– předložení legislativního návrhu o omezení emisí oxidu dusíku (NOx) v letectví,
– předložení legislativního návrhu o snížení emisí z lodí (APS 2008, oddíl 2.2, s. 7),
– zavedení normy Euro VI pro těžká nákladní vozidla,
– směrnice o velkých spalovacích zařízeních a nová směrnice o malých spalovacích zařízeních,
– vytvoření právního rámce pro posouzení rizik geneticky modifikovaných potravin a krmiv Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,
– modernizace právních předpisů pro zdravotnické prostředky s cílem zlepšit bezpečnost pacientů a uživatelů při současném zajištění transparentního právního prostředí;
6.
vítá návrh týkající se většího důrazu na šetrnost odvětví dopravy k životnímu prostředí, zejména internalizaci vnějších nákladů na dopravu, ale naléhavě žádá Komisi, aby do metodiky výpočtu vnějších nákladů v odvětví silniční nákladní dopravy zahrnula veškeré známé náklady vyplývající ze změny klimatu a náklady na zdravotní péči, a aby navrhla v tomto smyslu revizi směrnice o euroznámce do června 2008; zdůrazňuje, že internalizace vnějších nákladů by měla být provedena rovněž v odvětví energetiky;
7.
vítá revizi směrnice o energetické náročnosti budov, ve kterých se spotřebovává více než 40 % veškeré energie v EU; žádá však naléhavě Komisi, aby zdokonalila přestupková řízení vůči členským státům, které dosud řádně neprovedly nebo plně neuplatňují stávající směrnici 2001/91/ES o energetické náročnosti budov; vyzývá Komisi, aby do této revize zahrnula veškeré budovy bez ohledu na jejich velikost a závazný požadavek, aby výstavba všech nových budov a rozsáhlé rekonstrukce probíhaly podle pasivních norem; naléhavě žádá, aby byla plně využívána snížená sazba DPH pro práce na renovaci a opravě soukromých obytných budov s cílem zvýšit energetickou účinnost, a aby byla ve všech členských státech zrušena DPH u materiálů a komponentů, které zvyšují energetickou účinnost budov;
8.
vítá přepracování směrnice Rady 92/75/EHS o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích spotřebičů pro domácnost a v normalizovaných informacích o výrobku, zejména rozšíření její oblasti působnosti; naléhavě však Komisi žádá, aby v souvislosti s revizí této směrnice stanovila minimální normy energetické náročnosti;
Jaderná energie
9.
domnívá se, že současná tendence oživování jaderné energetiky, která vychází z předpokladu, že je nedostatek fosilních zdrojů energie, je krátkozrakou politikou, která je proti národním, regionálním a mezinárodním bezpečnostním zájmům, protože jadernou technologii lze také použít pro vojenské účely; vzhledem k tomuto aspektu výroby jaderné energie souvisejícímu se šířením zbraní hromadného ničení je toho názoru, že by Komise měla investovat své finanční prostředky do „neškodných“ alternativních zdrojů energie;
10.
naléhavě žádá Komisi, aby se řídila letošním průzkumem Eurobarometru týkajícím se energie, který ukázal, že pouze 20 % občanů EU podporuje jadernou energii, zatímco 80 % je pro solární energii; také proto, že jaderná energie zajišťovala v roce 2006 jen necelých 6 % celkové energie pro koncové odběratele v EU-27, je toho názoru, že by Komise měla přesunout ohromné množství veřejných finančních prostředků EU, které se v současnosti vynakládá na jaderný výzkum, na ínovativní technologie, které vedou k úsporám energie, k energetické účinnosti a k využívání obnovitelných zdrojů energie;
11.
naléhavě vyzývá Komisi, aby popřípadě zaujala stanovisko k jaderným elektrárnám, teprve až bude mít k dispozici veškeré potřebné dokumenty, včetně nezbytných posouzení environmentálního dopadu, a až příslušné orgány uskuteční v plném rozsahu konzultace se všemi zainteresovanými stranami;
Alpská oblast
12.
zdůrazňuje důležitost toho, že Rada ve složení pro dopravu podepsala v prosinci 2006 Protokol o dopravě v rámci Alpské úmluvy, a vybízí Komisi, aby v souladu s tímto protokolem vypracovala dalekosáhlejší politiku udržitelné dopravy alespoň v této přeshraniční horské oblasti Alp ;
Rybolov
13.
vítá skutečnost, že Komise vypracuje návrh nařízení o boji proti nelegálnímu, neoznámenému a neregulovanému rybolovu (IUU), jako velmi opožděnou iniciativu, jak ukázal Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě o kontrolách ve společné rybářské politice; je obzvláště potěšen širokou působností tohoto návrhu, ale trvá na tom, že Společenství musí být připraveno poskytnout finanční a technickou pomoc rozvojovým zemím, aby byly schopny splnit požadavky systému certifikace a kontrolovat rybolovné činnosti ve svých vodách; domnívá se, že práce na návrhu revize nařízení o kontrole musí postupovat co nejrychleji;
14.
trvá na tom, že výzkum v oblasti rybolovu a zásob ryb musí být rozšířen a zlepšen, aby poskytoval potřebné informace a analýzy pro rozhodovací proces týkající se opatření pro řízení rybolovu; zejména naléhá na Komisi, aby zvýšila financování výzkumu zaměřeného na tuňáka obecného v Atlantském oceánu, a to vzhledem k nedostatečným vědeckým poznatkům o tomto druhu a vážnému ohrožení této cenné rybí populace;
Zemědělství
Kontrola stavu SZP
15.
vyslovuje politování nad tím, že sdělení Komise o kontrole stavu reformy SZP ohlášené na rok 2008 postrádá vizi, nezkoumá efektivní opatření týkající se udržitelného využívání přírodních zdrojů, diverzifikace příjmů a vyváženého rozvoje venkovských a městských oblastí, vážně se nezabývá skutečností, že 30 % subvencí SZP plyne do 1 % zemědělských podniků, z nichž většina je konkurenceschopná a prosperující i bez těchto subvencí, neobsahuje žádnou zmínku o spravedlivějších zásadách pro budoucí podporu příjmů, jako je podmínění plateb zaměstnaností a mírou šetrnosti k životnímu prostředí při činnosti zemědělských podniků jakékoli velikosti; vyzývá Komisi, aby zajistila uplatňování systému podmíněnosti ve všech členských státech tím, že je podpoří pokynem Komise; připomíná, že komisař Kyprianou přislíbil, že během jeho funkčního období bude přezkoumána směrnice o přepravě zvířat, a upozorňuje, že tato kontrola stavu skýtá příležitost pro toto přezkoumání i pro zdokonalení norem dobrých životních podmínek zvířat;
Iniciativa pro transparentnost
16.
vítá rozhodnutí Komise učinit iniciativu pro transparentnost, kterou prosazovaly skupiny občanské společnosti, povinnou pro členské státy do roku 2009 a vnímá transparentnost jako příležitost přezkoumat nároky vyplývající z vlastnictví půdy a výnosy a vést diskusi o budoucích podmíněných platbách spojených se zásadami soudržnosti, udržitelných postupů a zaměstnanosti;
Biopaliva a zabezpečení dostatku potravin
17.
vyslovuje politování lítost nad tím, že Komise opominula problémy vyplývající z jedné z nejvýraznějších změn v celosvětovém zemědělství – vzrůstající konkurence mezi zdroji používanými pro produkci potravin a pro výrobu obnovitelné energie; vyzývá Komisi, aby ustoupila od povinných cílů pro biopaliva a předložila plnohodnotné posouzení dopadu cílů EU pro biopaliva na zabezpečení dostatku potravin a životní prostředí, včetně dovozů z rozvojových zemí, a umožnila tak dosáhnout udržitelné rovnováhy mezi zabezpečením dostatku potravin a výrobou obnovitelné energie;
Zdravější výživa, kvalitní produkty
18.
poznamenává, že se plánuje posouzení dopadu u politických opatření pro zvýšení konzumace ovoce ve školách; je však i nadále hluboce znepokojen tím, jak málo ambiciózní jsou iniciativy Komise v oblasti zdravější výživy, které především počítají se samoregulačními opatřeními potravinářského průmyslu;
19.
bere na vědomí, že Komise ohlašuje zelenou knihu o kvalitě zemědělských produktů; vyzývá Komisi, aby se ve svém politickém přístupu neomezovala na marketingové kampaně, nýbrž aby poskytla skutečné pobídky pro vysoce kvalitní produkty;
Lisabonská strategie – růst a pracovní místa
20.
připomíná, že EU je jednou z hlavních hybných sil hospodářské globalizační politiky, která vedla k rychlejšímu tempu ničení životního prostředí a zvyšujícím se sociálním rozdílům v EU i ve světě; domnívá se, že zahájení nového tříletého cyklu Lisabonské strategie přijetím nových integrovaných hlavních směrů (2008–2010) je obrovskou příležitostí ke korekci tohoto postupu, a to prostřednictvím aktivního prosazování vysokých sociálních a environmentálních standardů ve vztahu ke všem ekonomickým činnostem; naléhavě žádá Komisi, aby provedla úpravy svých integrovaných hlavních směrů politiky na základě výše uvedených důvodů;
21.
znovu připomíná, že integrované hlavní směry by neměly být považovány za pouhé nové označení stávajících politik, ale měly by se stát skutečně integrovaným souborem politik zahrnujícím a propojujícím makroekonomické i mikroekonomické aspekty a aspekty zaměstnanosti;
22.
vyjadřuje politování nad nízkou mírou viditelnosti Lisabonské strategie ve vnitrostátních politikách mnoha zemí EU; domnívá se, že hromadné zapojení všech zainteresovaných stran z ekonomické oblasti, prostřednictvím větší účasti sociálních partnerů, národních parlamentů a občanské společnosti, přispěje k většímu zviditelnění Lisabonské strategie a zvýší povědomí veřejnosti o nutnosti úzce koordinovat hospodářské politiky s cílem nalézt odpovědi na nejdůležitější výzvy, jež jsou důsledkem probíhajícího procesu globalizace;
23.
připomíná v této souvislosti, že je třeba dále zdokonalit „řízení Lisabonské strategie EU“, zejména pokud jde o tyto aspekty: užší koordinace příslušných složení Rady ministrů, zejména pokud jde o řádnou koordinaci národních programů reforem, dostatečný časový prostor na to, aby členské státy mohly vypracovat své národní programy reforem tím, že konečně aktualizují/potvrdí integrované hlavní směry na každoročním jarním zasedání Rady EU a plná konzultační práva EP;
24.
vyzývá Komisi, aby vypracovala a používala při posuzování blahobytu lidí komplexnější metodu, která nebude založena pouze na údajích o výši HDP/HND; vítá v tomto ohledu debaty, které zazněly na 2. světovém fóru OECD nazvaném „Měření pokroku společností a jeho podpora“, jež se konalo v letošním roce v Istanbulu;
25.
vítá skutečnost, že Komise provede po deseti letech, jež uběhly od založení EMU, strategický přezkum evropské měnové unie; připomíná v této souvislosti, že současný postup konzultací týkající se rozšiřování eurozóny je příliš časově omezený, a proto nevhodný; zdůrazňuje, že je zapotřebí uzavřít mezinárodní dohodu o časovém plánu a přístupu, pokud jde spolupráci s členskými státy, které si přejí přistoupit k eurozóně;
26.
vyzývá Komisi, aby předložila do konce roku 2008 předlohu legislativního návrhu týkajícího se společného konsolidovaného základu daně z příjmu právnických osob a aby pokračovala v realizaci iniciativy zaměřené na koordinaci systémů přímých daní;
27.
znovu opakuje stanovisko týkající se přesunu daňového zatížení z pracovních sil na poškozování životního prostředí jako přínosů účinného způsobu řešení problémů jak v oblasti životního prostředí, tak i zaměstnanosti; naléhavě žádá Komisi, aby nadále rozvíjela svou iniciativu zaměřenou na spotřební daně, a zejména ji podněcuje k tomu, aby předložila nové návrhy, pokud jde o ekologické daně;
28.
opakovaně vyzývá Komisi, aby vypracovala návrh rámcové směrnice o službách obecného zájmu;
29.
vyzývá rovněž k tomu, aby byly podniknuty kroky s cílem zvýšit transparentnost při zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany;
30.
domnívá se, že zřízení Evropského technologického institutu (ETI), bude-li vycházet ze správných zásad, by mohlo přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství; je však toho názoru, že současný objem finančních prostředků je příliš malý na to, aby se mohl ETI stát efektivním a pomohl překlenout mezeru mezi EU a jejími hlavními konkurenty; vyzývá Komisi, aby předložila nový rozpočtový návrh na odpovídající financování ETI tehdy, až bude probíhat přezkum rozpočtu; trvá na tom, že by žádné finanční prostředky dříve určené na 7. rámcový program neměly být použity na financování činnosti ETI; trvá na tom, že by měly být zohledněny výsledky studie o posouzení dopadu; naléhá na Komisi, aby v případě ETI postupovala podle časového plánu s velmi krátkými lhůtami, aby mohl institut co nejdříve zahájit svou činnost;
31.
domnívá se, že telekomunikační služby v celoevropském měřítku vyžadují hlubší spolupráci mezi regulátory na evropské úrovni; je toho názoru, že v telekomunikačním odvětví je funkční oddělení prostředkem k zajištění hospodářské soutěže;
Politiky soudržnosti
32.
považuje iniciativu Komise ve věci vypracování zelené knihy o územní soudržnosti za adekvátní reakci na připojení územní soudržnosti k cílům Smlouvy; vyzývá Komisi, aby vytvořila těsnou vazbu mezi touto zelenou knihou a prvním akčním programem k realizaci územní agendy EU, jež byla přijata za portugalského předsednictví, a aby předložila konkrétní opatření s cílem dále rozvíjet politiky týkající se územního rozvoje v Evropě;
33.
vítá jednoznačný závazek Komise, že zajistí pomocí své regionální politiky rovnost příležitostí, jak je uvedeno ve 4. zprávě o soudržnosti; očekává, že Komise nepůjde proti tomuto cíli ve svém hodnocení přínosu regionů ke splnění lisabonské agendy;
Vnější rozměr lisabonských cílů – obchodní politika
34.
je potěšen rozvíjením vnějšího rozměru lisabonských cílů, ale má obavy ohledně podřízenosti lisabonské agendy cílům pro vnější konkurenceschopnost, jak to naznačuje sdělení Komise „Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu“ ze dne 4. října 2006; varuje před takovou politikou konkurenceschopnosti EU, jež je výhradně zaměřena na potřeby globálních operací nadnárodních společností usazených v EU, a to na úkor sociálních zájmů evropských pracujících a malých a středních podniků (MSP), které potřebují obezřetný přístup k hospodářské soutěži v celosvětovém měřítku; varuje před plánovanou mezinárodní legislativní spoluprací, která poskytne nadnárodním společnostem a třetím zemím jistou formu práva zasahovat do právních předpisů EU týkajících se mimocelních překážek obchodu, které se podle definice WTO vztahují na významné oblasti sociálních práv, práv v oblasti životního prostředí a spotřebitelských práv a budoucí legislativní činnost;
35.
domnívá se, že spravedlivá pravidla mnohostranného obchodu a hospodářské soutěže, která budou založena na podpoře hlavních pracovních norem Mezinárodní organizace práce, dodržování mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí všude na světě a slučitelnost s cíli rozvojové politiky OSN musí být ústředním bodem jakékoli strategie EU pro přístup na trh a vnější konkurenceschopnost; vyzývá Komisi, aby přijala vhodná opatření podpory obchodu, včetně úpravy daně na hranicích, proti průmyslovým a rychle se rozvíjejícím zemím, které nehodlají přijmout svůj spravedlivý podíl v boji proti globálním klimatickým změnám;
36.
vyjadřuje politování nad tím, že Komise opominula jakékoli cíle, jež by se týkaly stanovení norem a nástrojů spravedlivého obchodu, které efektivním způsobem postihují sociální a ekologický dumping v rámci EU i mimo ni; vyzývá Komisi, aby uznala, že je zapotřebí urychleně vymezit kvalifikovaný přístup na trh, tj. sociální a environmentální podmínky a normy pro přístup na trh, a že je nutno jej aktivně prosazovat při mezinárodních jednáních o obchodu;
37.
je znepokojen současným krizovým stavem systému mnohostranného obchodu; vyzývá Komisi, aby vypracovala takové návrhy na reformu WTO, které se zaměří na zvýšení legitimity této organizace a demokratické kontroly systému mnohostranného obchodu; vyzývá Komisi a Radu, aby neuzavíraly jednání týkající se bilaterálních a regionálních dohod o volném obchodu (FTA) do té doby, než budou ukončena současná jednání WTO v rámci rozvojového kola z Dohá;
Prostor svobody, bezpečnosti a práva
Institucionální aspekty
38.
žádá, aby bylo dosaženo institucionální dohody, jež zajistí, že návrhy spadající pod současný třetí pilíř budou projednávány ve formě spolurozhodování a přijaty po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, aby zaručily soudní příslušnost Soudního dvora;
Migrace
39.
domnívá se, že přístup vycházející z vynucování práva, jenž se zaměřuje především na hraniční kontroly, nepředstavuje vhodné řešení problematiky migrace; prohlašuje, že pouze společná evropská politika, jež by řešila problematiku legálního přistěhovalectví mj. uplatňováním pružnější vízové politiky, může snížit nelegální přistěhovalectví a obchodování s lidmi; doplňkem této politiky by mělo být efektivní začleňování přistěhovalců do společenského, hospodářského a politického života;
40.
vítá návrh směrnice o právech sezonních pracovníků v EU, jejímž cílem je zabránit případům zneužívání a zotročování těchto pracovníků, k nimž v současnosti dochází;
41.
žádá Komisi, aby upustila od projednávání dohod o zpětném přebírání osob s třetími zeměmi;
42.
žádá o změnu působnosti agentury Frontex, aby do ní byla začleněna – jako jeden z hlavních úkolů agentury – záchrana migrantů na moři; požaduje, aby byly na tento úkol přiděleny odpovídající finanční prostředky;
Azylová politika
43.
vítá plánovaný pokrok, jehož cílem je autentická společná azylová politika (ECAS), zejména pokud jde o společný azylový postup a stejný status pro uprchlíky; žádá o posílení podpůrné ochrany jakožto nezbytné reakce na tragickou situaci lidí, kterým nebylo uděleno právo azylu a kteří prozatím nemohou být vráceni do země jejich původu;
44.
je příznivě nakloněn tomu, aby byla posílena role Eurojustu, a žádá, aby byl po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost přeměněn na skutečnou evropskou agenturu;
45.
vyzývá Komisi, aby před každým rozšířením užívání evropské jmenné evidence cestujících (PNR) zajistila plné provádění směrnice o systému APIS ve vnitrostátním právu a předložila posouzení důsledků jejího provádění v členských státech EU; zdůrazňuje, že v každém případě by jakékoli rozhodnutí ve věci evropské jmenné evidence cestujících mělo být přijato po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost;
46.
je znepokojen politickou dohodou ohledně návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně údajů v souvislosti s policejní spoluprací v trestních věcech a žádá, aby byla přijata po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost;
47.
vyzývá Komisi, aby přijala veškerá potřebná opatření k úplnému provedení doporučení, která přijal Parlament ve svém usnesení o údajném využívání evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů; zároveň vyzývá Komisi, aby podala Parlamentu zprávu o výsledcích analýzy protiteroristických opatření přijatých v členských státech EU, kterou ohlásil komisař Frattini;
Občan na prvním místě
48.
vítá návrh Komise na přezkoumání evropských rad zaměstnanců;
49.
požaduje další opatření ke zlepšení volného pohybu pracujících, především náležitou úpravou systémů sociálního zabezpečení, a vyzývá Komisi, aby se připravila na zrušení přechodných období, které v oblasti volného pohybu pracujících dosud přetrvávají;
50.
vítá návrh směrnice, kterou se zavádí zásada rovného zacházení mimo zaměstnání, a trvá na tom, aby tato směrnice obsáhla všechny formy diskriminace, jež jsou předmětem článku 13;
51.
vyzývá k přidělení většího objemu zdrojů do systému SOLVIT (spolupráce ve správní oblasti), který je konkrétním a úspěšným nástrojem pomoci občanům i firmám při používání právních předpisů upravujících jednotný trh; poukazuje na to, že podle Eurobarometru jsou občané nejvíce znepokojeni sociální dimenzí EU v souvislosti s globalizací, zejména pokud se jedná o pracovní příležitosti a obavy z nezaměstnanosti; poukazuje na úlohu, kterou může v oblasti sociálního zabezpečení a pracovních práv hrát účinnější systém SOLVIT v podpoře volného pohybu pracujících napříč EU bez hranic a překážek;
52.
podporuje požadavek na vypracování přehledu údajů o ochraně spotřebitelů, který by byl obdobou stávajícího přehledu údajů o vnitřním trhu (Internal Market Scoreboard); podporuje ve vztahu k navrhované rámcové směrnici o smluvních právech spotřebitelů kombinovaný přístup s horizontálními právními předpisy, které stanoví obecné zásady ochrany spotřebitelů, a vertikálními právními předpisy zpracovanými pro jednotlivá odvětví při zajištění minimální harmonizace, a vyzývá k vymezení rámce, který by povzbudil kolektivní domáhání se práv; konstatuje, že u roamingu je v roce 2008 zapotřebí ověřit, zda operátoři dodržují cenovou regulaci z roku 2007;
53.
zdůrazňuje, pokud jde o bezpečnost výrobků, nutnost zlepšit dohled nad trhem a vnitrostátní kontroly a trvá na přísnějších a v případě potřeby podrobnějších pravidlech v legislativě EU, která by nesvěřovala prováděcí opatření pouze normalizačním orgánům, ale která by u klíčových požadavků stanovila uplatňování regulativního postupu s kontrolou, a umožnila tak Radě a EP určitou míru kontroly nad prováděním opatření v oblasti bezpečnosti;
54.
upozorňuje, že prosazování přeshraniční zdravotní péče by nemělo jít na vrub ošetření v zemi trvalého pobytu; u služeb ve zdravotnictví poukazuje na nutnost zajištění rovnováhy mezi právy pacientů a právem pracovníků ve zdravotnictví na volný pohyb a trvalé udržitelnosti (i finanční) vnitrostátních systémů sociálního zabezpečení;
55.
vyzývá Komisi, aby nepředkládala žádné návrhy, které by umožňovaly farmaceutickým společnostem poskytovat „informace“ o lécích na předpis přímo pacientům, neboť tato činnost by mohla mít charakter skryté reklamy;
Evropa jako světový hráč
56.
opětovně vyjadřuje politování nad tím, že navzdory příslibům Rady a Komise učiněným na jaře 2004 nedošlo k žádnému posunu v otázce ukončení izolace kyperských Turků v severní části Kypru; naléhá na Komisi, aby uspíšila příslušné postupy a decentralizovala rozhodovací proces, a uvolnila tak bez dalších prodlev finanční pomoc, aby urychleně schválila projekty a aby vynaložila veškeré úsilí na zdokonalení nařízení o „zelené linii“, a usnadnila tak obchodování mezi oběma stranami ostrova, který v současné době narušují různé překážky a omezení;
57.
upozorňuje, že přetrvávající průtahy v definování konečného statusu Kosova kladou na EU vyšší míru odpovědnosti, a vyzývá EU, aby v této oblasti zasáhla; vítá v této souvislosti dosavadní práci Komise na přípravě nahrazení jednotek mise UNMIK jednotkami EU ESDP a vyzývá ke zintenzivnění této činnosti, aby byly tyto jednotky k dispozici, jakmile budou vyřešeny všechny problémy v právní oblasti;
58.
připomíná, že skutečné strategické partnerství musí vycházet ze sdílených společných hodnot; vyzývá proto Komisi, aby v zásadách pro jednání o nové dohodě s Ruskou federací, která nahradí stávající dohodu o partnerství a spolupráci, jež pozbývá na konci roku 2007 platnosti, zdůraznila nutnost budovat další vztahy na základě zásad demokracie, lidských práv a svobody projevu a zavedla jasný mechanismus pro sledování uplatňování všech ustanovení této dohody;
59.
poukazuje na to, že po konferenci v Annapolis by měl být přehodnocen závazek přijatý Evropskou unií vůči Blízkému východu s ohledem na znovuzahájení mírového procesu, s cílem zajistit prostředky pro budoucí životaschopný palestinský stát a jeho podporu a účinněji se vypořádat s humanitární situací v Gaze;
60.
zastává názor, že by mělo být vynaloženo veškeré úsilí k uzavření jednání o zbývajících akčních plánech evropské politiky sousedství (EPS); očekává v tomto ohledu bedlivé sledování a posouzení příslušných kritérií a vyzývá k aktivnímu zapojení Parlamentu do všech fází jednání, včetně hodnocení akčních plánů EPS;
61.
znovu opakuje svůj postoj ohledně ustavení podvýborů pro lidská práva se všemi partnerskými zeměmi EPS za účelem rozvíjení strukturovaného dialogu o lidských právech a demokracii; vyzývá, aby se Parlament aktivně zapojil do přípravy a sledování práce těchto podvýborů;
62.
opětovně žádá Komisi, aby společně s uvedenými podvýbory vypracovala výroční zprávu o dodržování doložky o lidských právech a demokracii obsažené v dohodách, ke které budou vedle podrobného hodnocení připojena i doporučení ohledně účinnosti a soudržnosti podniknutých kroků;
63.
zdůrazňuje, že Komise musí dodržet závazky přijaté v dohodě z Cotonou, aby zajistila pro státy AKT (včetně těch, jež nejsou považovány za nejméně rozvinuté), které nejsou s to podepsat dohodu o hospodářském partnerství, nový rámec pro obchodování, jenž bude rovnocenný jejich stávajícímu postavení a bude v souladu s čl.
37 odst.
6 dohody z Cotonou;
64.
vítá záměr Komise předložit ambiciózní soubor návrhů na financování rozvoje a zdůrazňuje, že by tyto návrhy měly být přiměřené rozvojovým cílům tisíciletí a zohledňovat, pokud jde o závazky jednotlivých členských států, aktuální stav;
65.
vyjadřuje politování nad tím, že Komise výslovně nepoukazuje na význam dalšího pokroku v oblasti nešíření zbraní a jaderného odzbrojení; očekává, že Komise bez jakýchkoli předchozích podmínek zahájí nová jednání s Íránem, s cílem nalézt mírové řešení; očekává, že Komise podpoří proces dohodnutý v Oslu, aby byl v roce 2008 učiněn velký krok směrem k zákazu kazetové munice;
Zkvalitnění právních předpisů
Sledování uplatňování právních předpisů Společenství
66.
vyjadřuje hluboké znepokojení nad novými metodami, které Komise zavádí svým nedávným sdělením „Evropa přinášející výsledky – uplatňování práva Společenství“ KOM(2007)502 ve vztahu k uplatňování práva Společenství a postupům při neplnění povinností; je velmi zneklidněn záměrem vrátit vyřizování stížností na vnitrostátní úroveň, který Komise před nedávnem vyslovila; poukazuje na velmi špatné vymáhání práva Společenství např. v oblasti přepravy odpadů, kde se při kontrole ukázalo, že každý druhý převoz odpadu je nezákonný; vyzývá proto Komisi, aby zintenzívnila svou činnost v oblasti dohledu nad smlouvami, a zajistila tak důsledné dodržování právních předpisů Společenství všemi členskými státy včetně nových;
Zjednodušení
67.
znovu opakuje, že opatření ke zjednodušení by neměla vést ke snížení míry ochrany spotřebitelů, zdraví, životního prostředí či ochrany v sociální oblasti; zdůrazňuje, že v souvislosti se směrnicí o odpadních elektrických a elektronických zařízeních je nutné zachovat odpovědnost jednotlivých výrobců;
Přezkum rozpočtu EU
68.
upozorňuje, že rozpočet EU je nástrojem, který má napomáhat dosahování cílů EU, a že přezkum rozpočtu plánovaný na období 2008/2009 je příležitostí k úpravám rozpočtu EU na straně příjmů i výdajů; poukazuje na to, že tentokrát je nutné vyřešit několik desetiletí stará dilemata týkající se úlevy Spojeného království a dalších úlev, reformu zemědělské politiky a reformu systému vlastních zdrojů, aby si Unie uchovala důvěryhodnost a překonala opakující se bezvýchodné situace v oblasti financování, a mohly tak být naplněny nové významné úkoly a iniciativy, jako jsou v poslední době např. EIT, Galileo a dlouhodobě boj proti klimatickým změnám, podpora trvale udržitelného rozvoje a sociální soudržnosti a dosažení rozvojových cílů tisíciletí;
Komunikace
69.
bere na vědomí probíhající jednání mezi institucemi o zajištění komplexnějšího rámce komunikační politiky vystavěného na právním základě nebo na základě interinstituciální dohody;
70.
vítá záměr Komise poskytnout úplné a vyčerpávající informace o reformní smlouvě a vést během procesu ratifikace soustavný dialog s evropskými občany; naléhá však na Komisi, aby vyjádřila své stanovisko srozumitelněji a odhodlaněji než během předchozího procesu ratifikace, a plně tak přispěla k vstupu nové smlouvy v platnost před volbami v roce 2009;
Lidské zdroje
71.
bere na vědomí, že Komise nehodlá během svého funkčního období žádat o nové lidské zdroje kromě pracovníků přijímaných v souvislosti s rozšířením;domnívá se, že vzhledem k prioritě, která byla v roční politické strategii a legislativním a pracovním programu Komise přiznána boji proti klimatickým změnám a nové energetické politice, by Komise měla mít k dispozici více pracovníků pro oblast energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie; upozorňuje na to, že Parlament mnohokrát požadoval více pracovníků v oblasti dohledu nad uplatňováním práva Společenství a postupů při neplnění povinností, zejména pokud jde o právní předpisy EU týkající se životního prostředí;
72.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům členských států.
