A7-0190/2011
25.
5.
2011
ZPRÁVA
o návrhu na jmenování H.G. Wessberga členem Účetního dvora
(C7‑0103/2011 – 2011/0803(NLE))
Výbor pro rozpočtovou kontrolu
Zpravodajka:
Inés Ayala Sender
PE 464.757v03-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
PŘÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS H.G. Wessberga
PŘÍLOHA 2: ODPOVĚDI H.G. Wessberga NA DOTAZNÍK
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu na jmenování H.G. Wessberga členem Účetního dvora
( C7‑0103/2011 – 2011/0803(NLE) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na čl.
286 odst.
2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala návrh s Parlamentem ( C7‑0103/2011 ),
– s ohledem na to, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu na své schůzi dne 24. května 2011 uskutečnil slyšení kandidáta navrženého Radou na funkci člena Účetního dvora,
– s ohledem na článek 108 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu ( A7-0190/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že H.G. Wessberg splňuje podmínky stanovené v čl.
286 odst.
1 Smlouvy o fungování EU,
1. souhlasí s návrhem Rady na jmenování H.
G.
Wessberga členem Účetního dvora;
2. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě a pro informaci Účetnímu dvoru a ostatním orgánům a institucím Evropské unie a orgánům kontroly účetnictví členských států.
PŘÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS H.G. Wessberga
Kontaktní údaje
Adresa: Mårdvägen 44, 167 56 Bromma, Sweden
Telefon: +46 70 279 8996
E-mail:
hg@wessberg.net
Životopis
Narozen 26. dubna 1952 ve švédském Göteborgu.
Od roku 1981 ženat s Marianne Reimers-Wessbergovou.
Tři děti.
Vzdělání/titul
Bakalář politologie, historie a komunikace.
Zastávané funkce
2007 – 2010 státní tajemník, úřad předsedy vlády
2007 státní tajemník, ministerstvo zahraničních věcí
2006 – 2007 státní tajemník, ministerstvo obrany
2004 – 2006 generální ředitel, Švédský obchodní rejstřík
2001 – 2004 zástupce výkonného ředitele, Konfederace švédských podniků
2001 výkonný ředitel,
1996 – 2000 zástupce výkonného ředitele,
1995 – 1996 úřadující výkonný ředitel,
1991– 1995 ředitel pro informace, Federace švédského průmyslu
1990 – 1991 ředitel pro informace, SIAB (Švédské průmyslové stavby)
1987– 1990 vedoucí oddělení informací, švédský obranný štáb, a mluvčí vrchního velitele ozbrojených sil
1985 – 1987 vedoucí tiskového oddělení, švédský obranný štáb
1982 – 1985 tiskový pracovník, švédský obranný štáb
1980 – 1982 předseda, švédský národní svaz studentů (SFS)
1979 – 1980 předseda, svaz studentů Göteborgské university
Členství v radách a jiné funkce
2005 – 2006 člen vládního výboru pro elektronickou správu
2005 – 2006 člen rady, Národní agentura pro služby poskytované univerzitám a vysokým školám
2003 – 2004 předseda, sdružení organizací Společnost a obrana
2003 – 2004 člen, rada pro spolupráci s průmyslem Švédské agentury pro zvládání krizí
2003 – 2004 člen, poradní rada vrchního velitele ozbrojených sil
1997 – 2003 předseda stockholmské organizace Umírněné koaliční strany
1998 – 2002 náhradní člen, výkonná rada Riksbank
1999 – 2002 člen rady, Birka Energi
1999 – 2001 předseda, Svenska Bostäder
1999 – 2001 předseda, Locum AB
1997 – člen Akademie válečných věd
1996 – 1998 člen rady, Sveriges Radio (Švédský rozhlas)
PŘÍLOHA 2: ODPOVĚDI H.G. Wessberga NA DOTAZNÍK
Dotazník pro nominované členy Účetního dvora
Odborná praxe
1.
Charakterizujte prosím hlavní aspekty svých odborných zkušeností v oblasti veřejných financí, řídící činnosti nebo kontroly řídících činností.
Mám více než 30 let odborné praxe ve vrcholovém managementu, a to jak ve veřejných institucích, tak v soukromých společnostech ve Švédsku.
Po velkou část své profesní dráhy jsem coby manažer organizací zastupujících zájmy průmyslu ve veřejné sféře usiloval o zlepšení podmínek soukromých společností ve Švédsku.
Mám však také dlouhodobé zkušenosti s působením ve veřejných službách, a to jako politik a státní úředník.
Mezi funkce ve veřejném sektoru, které jsem zastával v poslední době, patří post generálního ředitele Švédského obchodního rejstříku, což je nezávislá vládní agentura, a post státního tajemníka na několika ministerstvech.
Post státního tajemníka je ve Švédsku nejvyšším výkonným postem státního úředníka, neboť pracuje přímo pod ministrem – vykonává jeho rozhodnutí a odpovídá za běžné řízení ministerstva.
Naposledy jsem pracoval jako státní tajemník předsedy vlády Fredrika Reinfeldta.
Během svého působení na těchto řídících postech jsem měl možnost se důkladně seznámit s problematikou finančního řízení a rozpočtové kontroly a získat v těchto oblastech zkušenosti.
V rámci různých povinností, které jsem měl jako vedoucí pracovník, jsem by rovněž přímo odpovědný externím auditorům.
Jako státní tajemník v úřadu předsedy vlády jsem by přímo zapojen do ročního rozpočtového procesu švédské vlády.
Měl jsem na starost koordinaci přípravné práce na rozpočtu v rámci vlády, přípravu konečných návrhů rozpočtu pro parlament a kontrolu rozpočtů předchozí vlády.
Mám tedy bezprostřední zkušenost se sestavováním veřejných rozpočtů, ale i s jejich zpětnou kontrolou.
Odpovídal jsem také za rozpočet úřadu předsedy vlády.
Při vykonávání všech těchto úkolů patřilo mezi mé hlavní cíle dodržení rozpočtové kázně a zajištění finanční odpovědnosti vůči zainteresovaným osobám.
Jako generální ředitel Švédského obchodního rejstříku jsem odpovídal za rozpočet tohoto úřadu a za jeho plnění.
Obchodní rejstřík je z velké části financován z poplatků soukromých společností, a proto bylo velmi důležité poskytnout našim klientům také určitou přidanou hodnotu, aby se potvrdila naše legitimita.
Za mého působení v úloze generálního ředitele této agentury byla její finanční situace vždy velmi dobrá a za naši pečlivou práci jsme několikrát získali uznání za výborné služby.
Předtím jsem zastával funkci ředitele Federace švédského průmyslu.
Mezi mé pracovní povinnosti patřil dohled nad rozpočtem této federace a nad jeho plněním.
Pod mým vedením proběhlo také sloučení Federace švédského průmyslu s jinou obdobnou organizací.
Přestože bylo toto sloučení v několika ohledech dosti náročné, podařilo se nám celý tento proces kvalitně řídit a kontrolovat jeho finanční stránku.
2.
Na jakých třech nejdůležitějších rozhodnutích jste se ve svém profesním životě podílel?
Mým nejdůležitějším rozhodnutím bylo vytvořit organizaci, která se ujme kampaně za členství Švédska v Evropské unii.
Věřím, že jsme mnoha Švédům poskytli informace a přesvědčili je, aby hlasovali ve prospěch účasti na evropském projektu.
Síla, ale také náročnost toho uskupení spočívaly v tom, že se skládalo ze dvou stran a zastupovalo velmi odlišné zájmové skupiny, jako jsou průmysl, odbory a politické strany.
Považuji rozhodnutí Švédska vstoupit do Evropské unie za nejvýznamnější politický počin mé generace a jsem velmi hrdý na to, že jsem určitým způsobem toto rozhodnutí ovlivnil.
Vláda mě pověřila vytvořením a vedením nové agentury pro správu soukromých společností – Švédského obchodního rejstříku.
Pod mým vedením se nám podařilo značně zefektivnit naši činnost a zvýšit spokojenost našich klientů.
Dosáhli jsme toho na základě několika rozhodnutí, kterými jsme změnili předchozí systém, jenž byl zatížen problémy neefektivnosti, nízké kvality služeb a dlouhé čekací doby pro podniky.
Jako státní tajemník předsedy vlády jsem zavedl nové postupy pro zvládání krizí v ústřední správě, neboť se na základě způsobu, jakým se v roce 2004 postupovalo při krizové situaci následující po tsunami v Indickém oceánu, ukázalo, že je nezbytné předchozí systém dále rozvinout.
V dosti krátké době se mi podařilo vytvořit dobře fungující organizační strukturu pro zvládání krizí, která, jak se později ukázalo, výrazným způsobem zlepšila potenciál vlády pro řešení krizových situací.
Nezávislost
3.
Smlouva stanoví, že členové Účetního dvora musí svou funkci vykonávat „zcela nezávisle“.
Jak byste toto ustanovení uplatňoval při výkonu svých budoucích povinností?
Pokud bych byl jmenován členem Účetního dvora, snažil bych se samozřejmě dodržovat všechny platné právní předpisy a zůstat nezávislý na všech vnějších vlivech.
Nikdy bych se nenechal ovlivnit vládami, politickými stranami či jakýmikoli jinými vnějšími zájmy.
Mým jediným zájmem by bylo dohlížet nad efektivním využíváním peněžních prostředků evropských daňových poplatníků.
V mých předchozích funkcích v soukromém i veřejném sektoru jsem vždy prokázal pevnou zásadovost, pokud jde o vnější zájmy, a striktně jsem dodržoval platná pravidla.
Nemám nejmenší úmysl cokoli na svém dosavadním postupu měnit, stanu-li se členem Účetního dvora.
4.
Obdržel jste někdy potvrzení o splnění řídících úkolů, pokud se takový postup používá?
Jako ředitel Federace švédského průmyslu jsem potvrzení o řádném plnění úkolů dostával po celou dobu svého působení v této funkci.
Byl to jediný mnou zastávaný post, u nějž se takový postup používá.
5.
Máte nějaké obchodní nebo finanční podíly nebo jiné závazky, které by mohly být v konfliktu s Vašimi budoucími povinnostmi?
Jste připraven informovat o svých finančních zájmech a jiných závazcích předsedu Účetního dvora a zveřejnit je?
Jste v současné době účastníkem soudního řízení?
Pokud ano, uveďte prosím podrobnosti.
Nemám žádné obchodní zájmy, finanční podíly nebo jiné závazky, které by mohly způsobit střet zájmu s ohledem na postavení člena Evropského účetního dvora.
Jsem rovněž připraven informovat o všech svých finančních podílech a dalších závazcích předsedu Účetního dvora a v případě potřeby je zveřejnit.
Nejsem účasten žádného probíhajícího soudního řízení.
6.
Jste připraven po svém jmenování členem Účetního dvora odstoupit z jakékoli volené funkce nebo se vzdát jakékoli aktivní funkce v politické straně?
Nepůsobím v žádné volené funkci ani nemám žádnou aktivní funkci v politické straně.
Jsem rovněž připraven se vzdát jakékoli funkce, která by mohla způsobit střet zájmu s ohledem na postavení člena Účetního dvora.
7.
Jak byste postupoval v případech závažných nesrovnalostí, nebo dokonce podvodů či korupce, do nichž by byly zapojeny osoby v členském státě, z něhož pocházíte?
K závažným nesrovnalostem či podvodům ve Švédsku bych přistupoval stejně jako k jakýmkoli obdobným nesrovnalostem či podvodům v jiném členském státě.
Pro všechny členské státy platí stejné zásady rozpočtové kázně a finančního řízení.
Jako člen Účetního dvora bych zodpovídal za to, že budou ochráněny finanční zájmy občanů a daňových poplatníků z celé Evropy.
Uplatňovat jiný přístup ke své zemi než k jiným členským státům by bylo nepřijatelné.
V případě podezření na podvod bych se řídil postupy, které jsou na Účetním dvoře již zavedeny, a ohlásil bych tuto skutečnost úřadu OLAF.
Plnění povinností
8.
Jaké by měly být hlavní rysy řádného finančního řízení ve veřejné službě?
Spravovat veřejné finance a sloužit tak daňovým poplatníkům znamená především řídit se třemi zásadami řádného finančního řízení: hospodárností, efektivností a účelností.
Finanční prostředky by měly být skutečně využívány náležitým způsobem z hlediska kvantity i kvality, aby bylo možné dosáhnout vytýčených cílů s co nejnižšími náklady.
Vztah mezi vynaloženými prostředky a dosaženými výsledky by měl být optimální a měly by se plnit stanovené cíle.
Každá kultura řádného finančního řízení musí být založena na transparentnosti a otevřenosti.
Transparentnost a otevřenost zvyšují pravděpodobnost odhalení nesrovnalostí, neefektivnosti a špatných postupů.
Kultura řádného finančního řízení rovněž vyžaduje přesně stanovené a dobře promyšlené cíle.
Tyto cíle musí být jasné, dosažitelné, relevantní a správně načasované.
Dobře fungující organizace se vyznačuje také odpovědností.
Jasné rozdělení úloh je pro dosažení vysoké úrovně odpovědnosti za činy a rozhodnutí zásadní.
Avšak i dobře fungující organizace se neobejde bez náležitě propracovaných kontrolních systémů.
Součástí takovýchto kontrolních systémů by měl být interní audit, vhodné rámce pro účetnictví a účetní výkaznictví a odpovídající informační systém o řízení.
Všechny výše zmíněné rysy spolu s transparentní interní komunikací (probíhající shora dolů i zdola nahoru) a přesně vymezeným etickým rámcem pomohou jakékoli organizaci dosáhnout transparentnosti, systematičnosti a odpovědnosti.
To jsou podle mého názoru hlavní rysy řádného finančního řízení v jakékoli veřejné službě.
9.
Účetní dvůr má podle Smlouvy pomáhat Evropskému parlamentu při výkonu jeho pravomocí při kontrole plnění rozpočtu.
Jak byste charakterizoval své povinnosti týkající se podávání zpráv Evropskému parlamentu a zejména parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu?
Účetní dvůr významnou měrou pomáhá Parlamentu při udělování absolutoria za plnění rozpočtu.
Oba tyto orgány usilují o zlepšení finančního řízení EU, prosazování transparentnosti a odpovědnosti a snaží se jménem evropských občanů volat ty, kteří spravují finanční prostředky EU, tedy Komisi, k zodpovědnosti.
Jsem přesvědčen, že otázky a problémy, které Parlament zmiňuje ve svých usneseních o udělení absolutoria, by měly být při vypracovávání ročního pracovního programu Účetního dvora považovány za prioritní, aby se zajistilo, že finanční audity a audity shody povedou k přesným a spolehlivým výročním zprávám a že jeho výkonnostní audity poskytnou Parlamentu včas příslušné zvláštní zprávy.
V dlouhodobém výhledu by se na priority a návrhy Parlamentu měla zaměřit také nová strategie auditu Účetního dvora (po roce 2012).
V rámci mých povinností týkajících se auditu bych se snažil navázat transparentní vztahy se zpravodaji Parlamentu a vystupovat ve Výboru pro rozpočtovou kontrolu s vhodnými příspěvky a zapojovat se do jeho diskusí.
Spolu s mými budoucími kolegy bych rovněž usiloval o další zlepšení spolupráce mezi oběma orgány a o další rozvoj postupu podávání zpráv, a to pořádáním pravidelných schůzí zejména s Výborem pro rozpočtovou kontrolu.
10.
Jaký je podle Vašeho názoru přínos výkonnostního auditu a jak by měly být jeho výsledky začleněny do řízení?
Výkonnostní audit může poskytnutím spolehlivých údajů celé řadě zainteresovaných osob, včetně tvůrců politik a široké veřejnosti, být velmi důležitý pro zajištění odpovědnosti a efektivního využívání veřejných finančních prostředků.
Má tak velký potenciál zahájit veřejnou diskusi o veřejných výdajích a poskytnout pro její účely příslušné údaje.
Vzhledem k tomu, že se na celoevropské úrovni o efektivním využívání rozpočtu diskutuje nedostatečně, je diskuse na této úrovni obzvlášť důležitá.
Jestliže bych měl posoudit přínos výkonnostního auditu z hlediska řízení, domnívám se, že je nutné zvážit tři aspekty.
Za prvé, tento typ auditu má posoudit dopad určité politiky nebo programu.
Závěry auditu poskytnou vedení informace o tom, zda bylo dosaženo cílů, a vysvětlení úspěchu či neúspěchu založené na spolehlivých údajích.
Za druhé, doporučení obsažená ve zvláštních zprávách poskytnou vedení užitečné informace o tom, jak by mohlo ještě zlepšit či případně změnit systém výdajů v zájmu většího dopadu a větší efektivity a účelnosti.
Kromě posuzování věrohodnosti účetnictví a legality a správnosti uskutečněných transakcí výkonnostní audity také uvádějí, jak ve věci výdajů postupovat, má-li se dosáhnout stanovených cílů, čímž zvyšují šanci, že daný program svých cílů nakonec dosáhne.
Za třetí, výkonnostní audit umožňuje dodatečně zjistit, jakým způsobem vedení provedlo doporučení Účetního dvora, a poskytuje rozpočtovému orgánu důležitou informaci pro postup udělení absolutoria.
Výkonnostní audit je třeba vnímat jako příležitost, kterou vedení dostává k tomu, aby zrevidovalo nebo změnilo plán či politiku výdajů a aby zvýšilo odpovědnost.
11.
Jak by bylo možno zlepšit spolupráci mezi Účetním dvorem, národními kontrolními orgány a Evropským parlamentem (Výborem pro rozpočtovou kontrolu) v oblasti auditu rozpočtu EU?
Ve Smlouvě je uvedeno, že kontrola Účetního dvora v členských státech se provádí v součinnosti s vnitrostátními orgány kontroly účetnictví a že tato spolupráce probíhá v duchu důvěry a uznávání vzájemné nezávislosti.
Účetní dvůr po léta spolupracoval s nejvyššími kontrolními institucemi prostřednictvím kontaktního výboru vedoucích nejvyšších kontrolních institucí v EU, v jehož rámci docházelo k výměně zkušeností a poznatků o auditu financí EU a o dalších záležitostech souvisejících s EU, například o vytvoření společných auditorských standardů a srovnatelných kritérií auditu.
Spolupráce mezi Účetním dvorem a nejvyššími kontrolními institucemi by mohla o krok postoupit s tím, že Účetní dvůr by se mohl spolehnout na audit financí EU provedený nejvyššími kontrolními institucemi.
Účetní dvůr ve svém nedávném stanovisku uvedl, že by se musel ujistit o adekvátnosti a kvalitě jejich práce, čímž měl na mysli, že práce vnitrostátních kontrolních orgánů by musela mít přiměřený rozsah, přístup a časové rozvržení a musela by být prováděna podle mezinárodních standardů.
Práce nejvyšších kontrolních institucí je však primárně zaměřena na audit vnitrostátních financí.
Je proto pochopitelné, že vnitrostátní auditorské postupy, potřeby zainteresovaných osob na vnitrostátní úrovni a struktura vnitrostátních veřejných správ jsou pro vytváření auditorské metodiky v jakémkoli členském státě zásadní.
Ne vždy lze očekávat ochotu tuto metodiku měnit či uplatňovat jinou, půjde-li o audit financí EU.
Proto je zde klíčovým prvkem dialog.
Vzhledem k výše uvedenému vzbuzují pochopitelně velký zájem audity, které nedávno koordinovaně provedly Účetní dvůr a dvě nejvyšší kontrolní instituce EU v oblasti zemědělských výdajů, a audit, který bude proveden v oblasti strukturálních fondů.
Úspěšná spolupráce snad bude pokračovat i v dalších oblastech.
Vidím také určité možnosti pro pořádání pravidelných schůzí/seminářů, které se budou věnovat překážkám a povinnostem při hospodaření s rozpočtem EU a jeho kontrole.
Zapojeny by měly být nejen Evropský parlament a Účetní dvůr, ale také nejvyšší kontrolní instituce EU a vnitrostátní parlamenty, uvážíme-li významnější roli členských států při kontrole a využívání finančních prostředků EU po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.
Další otázky
Uvažoval byste o stažení své kandidatury, pokud by stanovisko Parlamentu týkající se Vašeho jmenování členem Účetního dvora nebylo příznivé?
Ano.
Domnívám se, že efektivní spolupráce mezi Parlamentem a Účetním dvorem je bez vzájemné důvěry nemyslitelná.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
24.5.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
11
3
8
Členové přítomní při konečném hlasování
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Andrea Češková, Jorgo Chatzimarkakis, Andrea Cozzolino, Ryszard Czarnecki, Tamás Deutsch, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Cătălin Sorin Ivan, Iliana Ivanova, Monica Luisa Macovei, Crescenzio Rivellini, Paul Rübig, Theodoros Skylakakis, Georgios Stavrakakis
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Zuzana Brzobohatá, Christofer Fjellner, Ivailo Kalfin, Jan Mulder, Derek Vaughan
