KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0202/2006
1.
6.
2006
***I
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
(KOM(2005) 119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodaj:
Jerzy Buzek
PE 360.033v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzívou .
Zvýraznění normální kurzívou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ............................................................................................168
STANOVISKO Rozpočtového výboru .....................................................................174
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin 182
STANOVISKO Výboru pro dopravu a cestovní ruch .....................................233
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj ....................................................244
STANOVISKO Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova .........................269
STANOVISKO Výboru pro rybolov .........................................................................283
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti ....................................................296
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví .............................314
POSTUP.................................................................................................................................331
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
(KOM(2005) 119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005) 119)
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na čl.
251 odst.
2 a čl.
166 odst.
1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6‑0099/2005 ),
– s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a na stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6‑0000/2005),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby po schválení příštího víceletého finančního rámce předložila v případě potřeby návrh na úpravu finanční referenční částky programu;
3. vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
4. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 1
1.
Společenství si klade za cíl posílit vědecké a technické základy průmyslu Společenství a zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti.
Za tímto účelem Společenství podporuje veškeré výzkumné činnosti považované za nezbytné, zejména výzkum a činnosti spojené s technickým rozvojem prováděné v podnicích, včetně malých a středních podniků (MSP), ve výzkumných střediscích a na vysokých školách.
1.
Společenství si stanovilo cíl vytvořit znalostní společnost rozvíjením know-how a posilováním vědeckých a technických základů průmyslu Společenství, včetně služeb, s cílem zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti.
Za tímto účelem Společenství uznává odpovědnost a nezávislost vědců při definování základních směrů výzkumu na hranici znalostí a podporuje veškeré výzkumné činnosti považované za nezbytné, zejména výzkum a činnosti spojené s technickým rozvojem prováděné v podnicích, včetně malých a středních podniků (MSP), ve výzkumných střediscích a na vysokých školách a přiznává prioritu těm oblastem a projektům, kde má evropské financování a spolupráce zvláštní význam a vytváří přidanou hodnotu.
Svou podporou výzkumu na hranicích poznání, aplikovaného výzkumu a inovace se Společenství snaží podporovat synergie v evropském výzkumu, a vytvořit tak stabilnější základnu Evropského výzkumného prostoru.
To se pozitivně odrazí na sociálním a hospodářském rozvoji 25 členských států.
Odůvodnění
Oživení lisabonské strategie nebude možné bez významného posílení Evropského výzkumného prostoru a zejména ze strany hraničního výzkumu na úrovni EU.
Účast odvětví služeb má pro rámcový program zásadní důležitost, jestliže má být schopen přispět k naplnění lisabonských cílů hospodářským růstem a tvorbou pracovních míst.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 1a (nový)
(1a) Aby bylo zajištěno rozsáhlé šíření znalostí získaných výzkumnými činnostmi financovanými z veřejných zdrojů, je třeba povzbuzovat výzkumné pracovníky, aby zveřejňovali své nálezy a šířili vědecké závěry.
V tomto ohledu byl úspěšným příkladem výzkum v oblasti informačních a komunikačních technologií založený na vývoji „otevřeného zdroje“, který úspěšně vytváří inovace a rostoucí spolupráci.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 2
(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě .
(2) Ústřední role byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou klíčové, a stanovila si nový strategický cíl pro další desetiletí: stát se nejvíce konkurenceschopným a dynamickým, na znalostech založeným hospodářstvím na světě, které bude schopné udržitelného hospodářského rozvoje s cílem plné zaměstnanosti a většího počtu kvalitnějších pracovních míst a větší sociální soudržností.
Odůvodnění
Lisabonský „trojúhelník“ stojí za zmínku.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 2a (nový)
(2a) Sedmý rámcový program je nezbytný pro dosažení lisabonského strategického cíle – aby se Evropa stala nejvíce konkurenceschopným a dynamickým, na znalostech založeným hospodářstvím na světě.
Trojúhelník znalostí - vzdělání, výzkum a inovace - je základním nástrojem pro dosažení tohoto cíle.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 2b (nový)
(2b) Ústřední role znalostí a nehmotných statků při tvorbě hospodářského, sociálního a kulturního bohatství byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu.
Ve společnosti založené na znalostech se inovace a znalosti vytvářejí v rámci celé společnosti, aniž by tato tvorba byla řízena shora, a stále častěji jsou dosahovány v procesech „zdola nahoru“.
Je cílem Společenství mobilizovat a posílit veškeré tyto výzkumné a inovační kapacity.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 3a (nový)
(3a) Za tímto účelem mnohé členské státy a evropský průmysl musejí zvýšit své investice do výzkumu, aby tak napomohly úspěšné podpoře výzkumu v rámci sedmého rámcového programu.
Odůvodnění
Členským státům musí být zřejmé, že dosažení cílů 7. rámcového programu je možné jen v případě většího přísunu peněz.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 3b (nový)
(3b) S cílem účinněji získávat soukromé investice a zajistit, aby výzkum a vývoj co nejúčinněji přispívaly k prohlubování evropské konkurenceschopnosti, by měla být v rámcovém programu přijata odpovídající opatření na ochranu duševního vlastnictví v počáteční fázi výzkumného procesu.
To je zvláště významné pro MSP, které mají na konkurenčním trhu méně pomocných výhod.
Odůvodnění
Doplněk původního pozměňovacího návrhu zpravodaje, který zdůrazňuje zvláštní potřeby MSP.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 3c (nový)
(3c) Ochrana duševního vlastnictví je nezbytným prvkem rozvoje EVP.
Právní základ Evropského patentového úřadu by měl být reformován, aby odrážel změny v evropských orgánech, přičemž postupy tohoto úřadu by měly být zjednodušovány s cílem dosažení jednotného evropského patentu a v souladu se zásadou monopolu udělovaného pro využívání vynálezu výměnou za jeho plné zveřejnění a jen v případě jeho plného zveřejnění.
Účast soukromého sektoru a komerční využití vědeckých a technických výsledků by měla být podporována, měla by však být nalezena rovnováha mezi právem na ochranu duševního vlastnictví a šířením znalostí .
Odůvodnění
Je naprosto nezbytné, aby byla zajištěna práva na ochranu duševního vlastnictví transparentními a zjednodušenými postupy, z nichž budou mít největší prospěch MSP.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 3d (nový)
(3d) Rámcový program se musí pokusit zaručit, aby, kromě zajišťování konkurenční výhody pro evropské hospodářství prostřednictvím zvýšených investic do vědy, byl vědecký výzkum financovaný EU využíván, kde je to možné, pro dobro Společenství, zejména v oblastech, kde neinvestuje trh.
Odůvodnění
Veřejné prostředky by, kde je to možné, měly přispívat ke zlepšování života lidí, uspokojování jejich potřeby a omezování rizik, s nimiž se setkávají, jakož i ke zlepšování hospodářství.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 3e (nový)
(3e) Užitečným nástrojem, jak navýšit finanční prostředky pro evropský výzkum, mohou být daňové pobídky.
Or. en
Odůvodnění
Daňové pobídky jsou velmi užitečné při podpoře výzkumu v USA a Evropa by měla tento nástroj uvážit.
Pozměňovací návrh
11
Bod odůvodnění 3f (nový)
(3f) Hlavním cílem celého sedmého rámcového programu musí být přispět k tomu, aby výzkumný prostor Evropské unie získal světovou vedoucí roli.
To vyžaduje, aby se rámcový program výrazně soustředil na prosazování výzkumu na světové úrovni a jeho financování.
Je proto nezbytně nutné, aby provádění specifických programů bylo založeno spíše na principech vědecké excelence než na ostatních prioritách.
EU se může stát světovým vedoucím výzkumným prostorem pouze tehdy, jestliže vytvoří příležitosti k nejmodernějšímu výzkumu.
Pozměňovací návrh
12
Bod odůvodnění 4
(4) Evropský parlament opakovaně zdůrazňuje význam výzkumu, technického rozvoje a důležitější roli znalostí pro hospodářský růst, nejnověji v pokynech pro budoucí politiku EU na podporu výzkumu z března 2005.
(4) Evropský parlament opakovaně zdůrazňuje význam výzkumu, technického rozvoje a důležitější roli znalostí pro hospodářský růst i sociální a ekologické blaho, nejnověji v pokynech pro budoucí politiku EU na podporu výzkumu z března 2005.
Odůvodnění
Lisabonské cíle nebudou dosaženy, nebudeme-li sociální a ekologické blaho považovat za příspěvek pro ekonomický růst.
Pozměňovací návrh
13
Bod odůvodnění 5
(5) Vzhledem k výzkumným potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.
(5) Vzhledem k výzkumným potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout ; žádá Komisi, aby se svých návrzích (doložka o přezkumu 2009) přednostně zohlednila nové zaměření rozpočtového rámce, a to jak v oblasti příjmů, tak v oblasti výdajů, a rovněž i cíle Lisabonské strategie, a to ve prospěch sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj;
Odůvodnění
Jedním z klíčových faktorů, které Unii umožní vyrovnat zpoždění, je vhodná finanční dotace pro sedmý rámcový program pro výzkum a vývoj v příštím rozpočtovém rámci (doložka o přezkumu 2009).
Pozměňovací návrh
14
Bod odůvodnění 5a (nový)
(5a) Zvláště důležité jsou pro průmyslový výzkum evropské technologické platformy (ETP) a společné technologické iniciativy (JTI).
Z technologických platforem se může postupně stát hlavní nástroj na podporu evropské konkurenceschopnosti.
Odůvodnění
Obecné zapojení všech evropských podniků, ať už malých, středních nebo velkých, do inovačních snah je zcela nezbytné pro konkurenceschopnost našeho výrobního průmyslu.
ETP a JTI jsou vhodnými nástroji, které otevírají všem podnikům výhody vědeckého a technologického výzkumu pro inovace.
Pozměňovací návrh
15
Bod odůvodnění 6
(6) Tyto cíle by se měly zakládat na výsledcích šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, a posunout je dál ve smyslu rozvoje evropského hospodářství a společnosti založených na znalostech.
Zvláště důležité jsou zejména tyto cíle:
(6) Tyto cíle by se měly zakládat na výsledcích šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, a posunout je dál ve smyslu rozvoje evropského hospodářství a společnosti založených na znalostech , které splní cíle lisabonské strategie ve všech odvětvových politikách Společenství .
Zvláště důležité jsou zejména tyto cíle:
Pozměňovací návrh
16
Bod odůvodnění 8
(8) Je třeba zvýšit dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici znalostí.
(8) Je třeba zvýšit dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici znalostí.
Za tímto účelem by se mělo stát zřetelnou prioritou rámcového programu financování spekulativnějšího základního výzkumu.
Pozměňovací návrh
17
Bod odůvodnění 9
(9) Lidský potenciál ve výzkumu a technice v Evropě by měl být posílen kvantitativně.
(9) Lidský potenciál ve výzkumu a technice v Evropě by měl být posílen kvantitativně i kvalitativně ; lepší vzdělání a snadnější přístup k možnostem výzkumu jsou základními nástroji pro dosažení tohoto cíle, v neposlední řadě pomocí značně vyššího zapojení žen do výzkumu a podpory mobility výzkumných pracovníků.
Za tímto účelem by měly být členské státy vyzvány, aby prosazovaly Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky a Kodex chování pro přijímání výzkumných pracovníků, nezbytné nástroje k vytvoření skutečného evropského prostoru pro výzkumné pracovníky.
Odůvodnění
Má-li se vytvořit skutečný Evropský prostor pro výzkumné pracovníky, musejí se uplatňovat společné předpisy.
Z tohoto důvodu by bylo užitečné, aby členské státy přijaly Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky a Kodex chování pro přijímání výzkumných pracovníků, neboť ty pomohou podnítit větší mobilitu výzkumných pracovníků.
Ženy tvoří značnou část nevyužitého lidského potenciálu ve sféře výzkumu.
Pozměňovací návrh
18
Bod odůvodnění 9a (nový)
..
(9a) Dialog mezi vědou a společností v Evropě by měl být prohlouben v zájmu vytvoření vědecké a výzkumné agendy, která by odpovídala zájmům občanů, včetně podpory kritického uvažování, a měl by být zaměřen na obnovení důvěry veřejnosti ve vědu.
Odůvodnění
V zájmu obnovení důvěry veřejnosti ve vědu a výzkum je nezbytné vytvořit mechanismy, které umožní evropským vědcům naslouchat zájmům společnosti v oblasti výzkumných projektů.
Návrh Komise vytváří dojem, že hlavním problémem je přesvědčit veřejné mínění a že tento problém lze vyřešit přístupem „shora dolů“.
Pozměňovací návrh
19
Bod odůvodnění 9b (nový)
(9b) Zvláštní pozornost bude věnována usnadnění vědecké dráhy výzkumným pracovníkům v počáteční fázi výzkumu a v rané fázi profesní dráhy v nejproduktivnějším období života, aby se mohli významně podílet na všech činnostech rámcového programu.
Výzkumní pracovníci v počáteční fázi výzkumu a v rané fázi profesní dráhy by se měli stát hlavní hnací silou vědy v Evropě.
V tomto ohledu by měla být podniknuta konkrétní opatření ve všech činnostech rámcového programu v programech „spolupráce“, „myšlenky“ a „lidé“.
Odůvodnění
EU bude do roku 2010 potřebovat [více] výzkumných pracovníků v počáteční fázi výzkumu a v rané fázi profesní dráhy, má-li být dosaženo cíle 3% investic do výzkumu.
Podpora pro výzkumné pracovníky v počáteční fázi výzkumu a v rané fázi profesní dráhy v návrhu je nedostatečná.
Mají-li být vytvořeny atraktivní, konkurenceschopné podmínky pro výzkumné pracovníky v počáteční fázi výzkumu a v rané fázi profesní dráhy z celého světa a má-li se zlepšit konkurenceschopnost evropského výzkumného systému, bude třeba této oblasti věnovat zvláštní pozornost a přijmout jednoznačná opatření.
Pozměňovací návrh
20
Bod odůvodnění 9c (nový)
(9c) Inovační charakter sedmého rámcového programu spočívá v koncepci evropského výzkumu „na hranici znalostí“ a skutečnosti, že v této souvislosti má být hlavním kritériem excelence; lidský potenciál, který může být tímto způsobem získán, pak má být využit co nejlépe.
Odůvodnění
Aby měl vědecký výzkum v Evropě možnost se rozvinout v plném významu tohoto slova, musí být dán prostor lidskému potenciálu.
Pozměňovací návrh
21
Bod odůvodnění 10
(10) Je třeba posílit možnosti výzkumu a inovací v celé Evropě a zajistit jejich optimální využití.
(10) Je třeba posílit možnosti výzkumu , inovací a přenosu technologií v celé Evropě a zajistit jejich optimální využití přijetím přístupu „otevřené inovace“ v zájmu podpory vzniku světového prvenství evropského výzkumu.
Za tímto účelem je třeba otevřít diskusi o osvobození evropských subvencí přidělených MSP v rámci sedmého rámcového programu od podnikové daně.
Odůvodnění
Významným novým paradigmatem pro zajištění hospodářského růstu založeného na znalostech je otevřená inovace.
Označuje se tak trend společností, které při tvorbě hodnot z inovací stále častěji staví na vnitřních a vnějších zdrojích myšlenek.
Firmy, které mohou využívat vnější myšlenky k podpoře vlastního podnikání a zároveň předávat vlastní vnitřní myšlenky mimo své současné činnosti, mají větší naději na to, že se jim bude dařit.
Za tímto účelem musejí velké firmy, MSP, vysoké školy a výzkumné instituce úzce spolupracovat v rámci ekosystémů pro otevřené inovace.
Nejlepší využití inovačních kapacit nemůže být dosaženo bez diskuse o zdanění na evropské úrovni.
Přenos technologií je nejslabším místem EU a měl by být povzbuzován při každé příležitosti.
Pozměňovací návrh
22
Bod odůvodnění 10a
(10a) Musí být podporován přenos výsledků excelentního výzkumu na produkty, procesy a služby.
Odůvodnění
Evropa má vynikající výsledky v oblasti výzkumu, ve srovnání se svými konkurenty se však potýká s vážným problémem, pokud jde o jejich přenos do inovací .
Pozměňovací návrh
23
Bod odůvodnění 10b (nový)
(10b) Rozhodujícím kritériem pro udělení evropských fondů by měla být vědecká excelence návrhů projektů.
Odůvodnění
Musí být jasně řečeno, že rozhodujícím kritériem pro udělení evropských fondů v rámci 7. rámcového programu zůstává vědecká excelence.
Pouze tak mohou být dosaženy ambiciózní cíle rámcového programu a lisabonské strategie.
Pozměňovací návrh
24
Bod odůvodnění 10c (nový)
(10c) S ohledem na Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený k Amsterodamské smlouvě by měl být výzkum za účelem rozvoje alternativních strategií testování a zejména metod bez využívání zvířat ve všech oblastech výzkumu podporován, aby bylo omezováno využívání zvířat při výzkumu a testování s cílem konečného nahrazení využívání zvířat.
Odůvodnění
Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat pořžaduje, aby Společenství a členské stát při formulování a provádění politik, včetně výzkumné politiky, plně zohlednily dobré životní podmínky zvířat.
Vývoj a potvrzování alternativ k testování na zvířatech je podle čl.
7 odst.
2 písm. a) a b) prioritou šestého programu pro životní prostředí, a článek 23 směrnice Rady 86/609/EHS žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly výzkum rozvoje alternativních metod.
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je, aby byla výslovně uvedena podpora a prohlubování rozvoje metod testování bez pokusných zvířat a alternativních strategií testování, zejména s ohledem na požadavek směrnice Rady č. 76/768/EHS o kosmetických výrobcích ve znění pozdějších předpisů, i cíl navrhovaného nařízení EU o chemikáliích, podporovat testování bez pokusných zvířat.
Pozměňovací návrh
25
Bod odůvodnění 12
(12) V rámci tématu „spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii i mimo ni v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, v nichž musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí.
(12) V rámci tématu „spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na odpovídající úrovni v celé Evropské unii i mimo ni v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, v nichž musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, i úkoly v oblasti veřejného zdraví, kterým Evropa čelí a které slouží veřejnému blahu a pomáhají rozvojovým zemím.
Kde je to možné, bude tento program umožňovat flexibilitu pro režimy zaměřené na úkoly, které se dotýkají více tematických priorit.
Aby bylo zajištěno, že budou v rozhodovacích procesech technologických platforem odpovídajícím způsobem zohledněny zájmy MSP, měly by být zastoupeny prostřednictvím národních i mezinárodních zástupců.
Tento program by měl tajké zajistit, aby EU byla schopna uchovat si svou vedoucí pozici v sociologickém a společenskovědním výzkumu v oblasti interakce mezi lidmi a v oblasti nových technologií, jakož i v oblasti zkoumání významu technologií pro rozvoj společnosti jako celku.
Odůvodnění
Rámcový program by měl, kde to bude možné, uspokojovat potřeby lidí žijících v rozvojovém světě.
Program spolupráce by měl být rovněž flexibilnější, aby umožňoval snadnější přístup k financování i pro projekty, které zahrnují více témat.
Například na vývoj ekologického auta se vztahují všechna tato témata: doprava, energie, informační a komunikační technologie a nová výrobní technologie.
Tento druh multidisciplinarity by měl být aktivně podporován.
Jelikož MSP nemají často dostatečné zdroje, aby se mohly aktivně podílet na technologických platformách, a jelikož je zapojení MSP do tvorby strategické výzkumné agendy důležité, je řešením jejich zapojení prostřednictvím národních a mezinárodních zástupců.
Aplikace a technologie založené na vědeckých objevech ovlivňují náš každodenní život a jsou výzvou pro naše etická stanoviska.
Přiznání priority vědě je založeno na politické volbě, a mělo by být proto zaměřeno na posilování veřejného blaha.
Lepší porozumění vzájemného působení mezi technologií a společností a obecnými směry vývoje společnosti je rovněž důležitým předpokladem pro plné využití všech výhod technologie a přizpůsobování politik demografickým a kulturním trendům.
Z dlouhodobého hlediska bude tento výzkum představovat pro Evropu hospodářské i konkurenční výhody.
Zkušenosti zúčastněných výzkumných pracovníků ukazují, že menší projekty jsou obvykle účinnější a z vědeckého hlediska produktivnější.
Pozměňovací návrh
26
Bod odůvodnění 13
(13) V rámci tématu „myšlenky“ by tyto činnosti měla provádět Evropská rada pro výzkum
(13) V rámci tématu „myšlenky“ by tyto činnosti měla provádět Evropská rada pro výzkum (ERV).
Je nezbytné zajistit vysoce kvalitní hraniční výzkum na úrovni EU, který se bude opírat o excelenci v Evropě a zlepší její profil ve vztahu k činnostem prováděným v členských státech.
Po počáteční fázi bude ERV udržovat pravidelný kontakt s evropskými institucemi a vědeckou obcí s cílem vyjednat organizační metody podpory práce ERV a prosazování jejích zájmů ve veřejné sféře.
Odůvodnění
Hraniční výzkum je skutečnou inovací 7. rámcového programu.
Tento výzkum na úrovni EU vytvoří skutečnou přidanou hodnotu, z níž budou mít prospěch všichni příslušníci vědecké obce.
Pozměňovací návrh
27
Bod odůvodnění 14
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky , evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
(14) Cíle programu „lidé“ by měly být následující: - povzbudit více nadaných jednotlivců, aby se stali výzkumnými pracovníky; podporovat sbližování metodik odborné přípravy a alternativ u vědeckých pracovníků spolu s rozšiřováním získávaných dovedností; zajistit, aby evropští výzkumní pracovníci zůstávali v Evropě nebo se do ní vraceli; pro výzkumné pracovníky by rovněž měl být snazší přechod z veřejných do soukromých výzkumných institucí a naopak, přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa.
Za tímto účelem by bylo třeba věnovat úsilí zlepšení vzájemného uznávání diplomů a odborných kvalifikací získaných na území Společenství a ve třetích zemích.Proto by měl úspěšný program Marie Curie, který se setkává s kladným ohlasem zájemců, pokračovat v rámci stávajících nástrojů.
Mobilitě výzkumných pracovníků v Evropě by měla být přiznána priorita, aby bylo zajištěno rozsáhlé šíření znalostí a to, že inovativní hraniční výzkum v různých vědních oborech bude moci využívat specializované a kvalifikované vědecké pracovníky, jakož i větší finanční zdroje .
Odůvodnění
Ve srovnání se zněním navrhovaným Komisí nemění nová formulace bodu odůvodnění 14 významně podstatu textu, ale snaží se vyjadřovat nejen ambiciózní cíle specifického programu „lidé“, ale rovněž potřebu podporovat sbližování dovedností, které výzkumní pracovníci získávají v rámci odborné přípravy.
Evropský parlament přijal dne 10. března 2005 „Hlavní směry budoucích politik Evropské unie na podporu výzkumu“ ( 2004/2150(INI) ).
V těchto hlavních směrech vyzývá Evropský parlament evropské orgány, aby uvážily možnost stanovení priority podpory přístupu žen do oblasti výzkumu a jejich kariérního růstu v této oblasti, včetně prostředků pozitivní akce, a navrhuje přijetí evropských iniciativ zaměřených na odstranění kulturních stereotypů a překážek, které odrazují ženy od dráhy vědeckého vzdělávání (Podpoložka „Lidské zdroje“, bod 23).
Evropský parlament pevně věří, že úspěšný program Marie Curie, který se setkává s kladným ohlasem zájemců, by měl pokračovat v rámci stávajících nástrojů a měl by rovněž zajišťovat, že se vrcholoví mezinárodní vědci, včetně příslušníků mladší generace, budou rozhodovat pro vědeckou práci v Evropě.
Evropský parlament uznává úspěch akcí programu Marie Curie a doporučuje významné navýšení jejích financování (Podpoložka „Lidské zdroje“, bod 25).
Bylo by vhodné připojit cílenou složku programu zaměřenou na povzbuzování vědeckých pracovníků k návratu z jiných zemí do Evropy, jelikož tímto způsobem se do Evropy dostanou i hodnotné objevy a výsledky.
Měl by být rovněž zaveden pojem „dvojí profese“, který by podpořil mobilitu výzkumných pracovníků, s cílem umožnit větší prostupnost mezi veřejným a soukromým sektorem.
Ve snaze udržet evropské výzkumné pracovníky v Evropě a přilákat vědecké pracovníky ze zahraničí je nezbytné urychlit vzájemné uznávání kvalifikací získaných v členských státech a kvalifikací získaných v zahraničí, abychom nebránili pohybu vědeckých pracovníků po území Společenství.
Pozměňovací návrh
28
Bod odůvodnění 14a (nový)
(14a) Program „lidé“ by měl sloužit ke zvětšení kvality a lidského potenciálu pro výzkum a technologii v Evropě, přinejmenším uznáním „profese“ výzkumného pracovníka.
Tím by bylo umožněno udržení excelence v základním výzkumu, podpora rovného rozvoje technologického výzkumu, a výrazně by se tak podpořila mobilita výzkumných pracovníků ve směru do Evropy i z Evropy.
Odůvodnění
Tento nový bod odůvodnění blíže vyjasňuje cíle programu „lidé“ přidáním pojetí výzkumu jako profese, které by měla být přiznávána stejná důstojnost jako jiným profesím.
Pozměňovací návrh
29
Bod odůvodnění 14b (nový)
(14b) V rámci tématu „lidé“ je potřeba podporovat zvídavost dětí a jejich zájem o vědu v prostředí, které vyvolává zájem dětí a mladých lidí o vědu, a to posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšováním zájmu mladých lidí o vědu a jejich účast ve vědecké činnosti.
Pozměňovací návrh
30
Bod odůvodnění 15
(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti ; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; postupy pro přístup k sedmému rámcovému programu by měly být zjednodušeny; mělo by být podporováno šíření informací o činnostech prováděných v rámci sedmého rámcového programu; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum s možností dosažení světového prvenství ; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost spojením výzkumu a šíření znalostí ; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
Odůvodnění
Šíření znalostí o výzkumu je nezbytným předpokladem, který umožní společnosti vytěžit nejvyšší možný prospěch z peněz, které věnovala na výzkum.
Zvláště je důležité, aby měli jasnější vhled do dění ve světě vědy osoby s rozhodovací pravomocí.
Větší míra šíření informací je rovněž nutná pro zdůvodnění využití peněz daňových poplatníků jak pro podniky, tak pro občany.
Lepší informovanost spolu se snadnějším přístupem k 7. rámcovému programu by napomohly dosažení požadovaných cílů.
Pozměňovací návrh
31
Bod odůvodnění 16
(16) K dosažení výše vytyčených cílů by mělo přispět Společné výzkumné středisko , a to prostřednictvím podpory provádění přímých akci a poskytováním podpory provádění politik EU ze strany zákazníků.
(16) Společné výzkumné středisko má zásadní úlohu poskytovat vědeckou a technologickou podporu koncepcí, rozvoje, provádění a sledování politik EU ze strany zákazníků.
Společným výzkumným střediskům by měla být poskytována trvalá podpora, která by jim umožnila plnit funkci vědeckých a technologických referenčních center pro EU, nezávisle na soukromých nebo národních zájmech.
Odůvodnění
Tato formulace je shodná s definicí úlohy SVS, jak ji schválila Rada v FP5, a potvrzuje, že v rámci FP7 bude pokračovat stejně jako v FP6.
Pozměňovací návrh
32
Bod odůvodnění 16a (nový)
(16a) Komise při mnoha příležitostech uznala, že regiony mají hrát významnou úlohu při uskutečňování Evropského výzkumného prostoru 1 .
1 Sdělení Komise s názvem „Regionální rozměr Evropského výzkumného prostoru“ (KOM (2001)0549).
Odůvodnění
Sdělení Komise KOM (2001)0549 stanoví, že „politiky a iniciativy regionálního výzkumu mohou představovat nezbytnou složku pro vznik aglomeračních ekonomik a úspěšných průmyslových seskupení“.
A vzhledem k tomu, že stěžejní poselství sdělení souvisí s hlavními politikami Společenství, a že je v této souvislosti zmiňován výzkum, měly by být použity potřebné prostředky, které umožní regionům zapojit se do sítě skutečného Evropského výzkumného prostoru.
Pozměňovací návrh
33
Bod odůvodnění 17
(17) Sedmý rámcový program doplňuje další činnosti uskutečňované členskými státy i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a to zejména akce zaměřené zejména na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, konkurceschopnost a inovace, průmysl, zaměstnanost a životní prostředí.
(17) Sedmý rámcový program doplňuje další činnosti uskutečňované členskými státy i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a to zejména akce zaměřené zejména na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, konkurceschopnost a inovace, průmysl, zaměstnanost a životní prostředí a předpisy ohledně práv duševního vlastnictví.
Proto vedle podpory výzkumných projektů, které tvoří jádro rámcového programu, je nezbytné, aby sedmý rámcový program podporoval koordinaci národních a regionálních politik a programů pro oblast výzkumu.
Je třeba zdůraznit významný přínos evropských místních orgánů pro financování výzkumu a tento rámcový program by měl umožnit vytváření synergií mezi regionálními politikami a činnostmi Společenství.
Generální ředitelství Komise pro výzkum je odpovědné za zajištění komplementarity a synergie mezi různými programy financování včetně strukturálních fondů, Evropského rozvojového fondu (ERF) a programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP).
Odůvodnění
I když je v dokumentech Komise komplementarita podporována, je jen málo odkazů na to, jak by jí mělo být dosaženo a kdo je za její dosažení odpovědný.
Za vytvoření procesů, které zajistí dosažení tohoto cíle a podpoří kulturu komunikace mezi jednotlivými programy financování, by měl být odpovědný Komisař pro výzkum.
Jestliže chce Evropa naplnit ambiciózní lisabonskou agendu, musí harmonizovat pravidla v oblasti právní ochrany duševního vlastnictví, jako je například patent Společenství.
Pozměňovací návrh
34
Bod odůvodnění 18
(18) Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace.
(18) Sedmý rámcový program by se měl zejména zaměřit na zajištění odpovídajícího zapojení MSP do všech činností a programů.
Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program podporuje, jako je dosažení nevyšší možné synergie a co nejkomplementárnějšího vztahu s činnostmi prováděnými v souladu s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace a jinými programy a opatřeními Společenství.
Za tímto účelem je důležité lépe chránit duševní vlastnictví a posílit na evropské úrovni boj proti pirátství a padělání, jež vážně poškozují inovační schopnosti evropských malých a středních podniků.
Odůvodnění
MSP tvoří jádro průmyslu Evropské unie.
Je však známo, jak obtížné je pro ně provádět činnosti související s inovací, zejména výzkum a vývoj.
Je proto třeba přijmout konkrétnější a razantnější opatření, která by je povzbudila k účasti na sedmém rámcovém programu pro výzkum a vývoj.
Odhaduje se, že ročně se paděláním v Evropě ztratí asi 100 000 pracovních míst.
Skutečnost, že pirátství a padělání nepříznivě ovlivňuji MSP a zaměstnanost je nutno zohlednit.
Z toho plyne, že pokud by bylo duševní vlastnictví bezpečněji chráněno, mohly by být MSP konkurenceschopnější a mohly by investovat do rozsáhlých inovací.
Pozměňovací návrh
35
Bod odůvodnění 18a (nový)
(18a) Rámcový program by měl přispívat k vytvoření vzájemné synergie a komplementarity s dalšími programy a politikami Společenství, včetně Programu pro konkurenceschopnost a inovace, strukturálních fondů, zákonů na ochranu duševního vlastnictví, pravidel pro poskytování státních podpor atd. Tyto synergie se zaměří na potřebu posílení a zjednodušení přístupu k výzkumným fondům, což je zvláště významné pro MSP.
Odůvodnění
Na poli výzkumu musí být prosazena úzká koordinace programů a politik EU v zájmu překonání jedné z hlavních evropských slabostí – „evropského paradoxu“ –, která spočívá v získávání vynikajících vědeckých znalostí a v nedostatečné schopnosti přeměny těchto znalostí na inovativní a komerční produkty.
Tato koordinace by usnadnila MSP získat zdroje pro inovativní projekty.
Pozměňovací návrh
36
Bod odůvodnění 18b (nový)
(18b) Rámcový program musí prostřednictvím režimů financování členských států z nově navrhovaných strukturálních fondů vedených inovací těžit z větší komplementarity se strukturálními fondy.
Odůvodnění
Prvky výzkumu a inovace ve strukturálních fondech, 7FP a CIP musejí být komplementární.
Pozměňovací návrh
37
Bod odůvodnění 18c (nový)
(18c) Měly by být stanoveny nové specifické výzkumné programy, z nichž by mohly těžit malé a střední podniky (MSP).
Pozměňovací návrh
38
Bod odůvodnění 18d (nový)
(18d) Účast odvětví obchodu a komerční využití vědeckých poznatků a technických dovedností jsou důležitými faktory při zajišťování toho, aby sedmý rámcový program mohl napomáhat při plnění Lisabonské agendy a vytváření růstu a pracovních příležitostí.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh má za cíl překonat jednu z hlavních evropských slabostí – „evropský paradox“ –, který spočívá v získávání vynikajících vědeckých znalostí a v nedostatečné schopnosti přeměny těchto znalostí na inovativní a komerční produkty.
Z toho důvodu by měla být prosazována integrace mezi FP7, strukturálními fondy a programy CIP.
Pozměňovací návrh
39
Bod odůvodnění 19
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly a plně využít potenciál těchto výzkumných pracovníků bez jakékoli formy diskriminace, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu ke snaze o nalezení řešení změn klimatu a udržitelnosti, zdraví evropské populace, stejně jako k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
Odůvodnění
Prioritou Evropské unie by mělo být co nejlepší využití potenciálu všech výzkumných pracovníků, mužů i žen, v oblasti výzkumu.
Pozměňovací návrh
40
Bod odůvodnění 20
(20) S ohledem na přezkoumání používání nových nástrojů šestého rámcového programu, které proběhlo v polovině období, a na pětileté posouzení rámcového programu byl definován nový přístup, který by měl umožnit, aby politických cílů výzkumné politiky EU bylo dosaženo snadněji, účinněji a pružněji.
Za tímto účelem by měl být k podpoře různých akcí použit jednotlivě nebo v kombinacích menší soubor jednodušších „režimů financování“, pružněji a s větší svobodou.
(20) S ohledem na přezkoumání používání nových nástrojů šestého rámcového programu, které proběhlo v polovině období, a na pětileté posouzení rámcového programu byl definován nový přístup, který by měl umožnit, aby politických cílů výzkumné politiky EU bylo dosaženo snadněji, účinněji a pružněji.
Za tímto účelem by měl být k podpoře různých akcí použit jednotlivě nebo v kombinacích menší soubor jednodušších „režimů financování“, pružněji a s větší svobodou a účastníkům by měla být dána větší autonomie řízení.
Tyto jednodušší „režimy financování“ by měly zahrnovat pravidla (jako jsou minimální sazby pro některé nákladové položky) pro snížení případných nerovností.
Účastníci by měli mít možnost se vyslovit k otázce výběru nástrojů a měli by mít větší míru administrativní autonomie.
Odůvodnění
Mělo by být řečeno, že ačkoli nejdůležitějším kritériem zůstává vědecká excelence, režimy financování jsou založeny na nákladech a nikoli na hodnotě.
Jelikož náklady jsou po rozšíření značně rozdílné, mohou vznikat mezi členskými státy nerovnosti, což může odstartovat nebezpečný proces.
V důsledku zděděných struktur v nových členských státech by byly refundovatelné náklady na infrastrukturu nerealisticky nízké, zejména v případě „každodenní“ infrastruktury.
(Pro řešení stávajících nerovností ve větších infrastrukturách by měl být pochopitelně využit Fond soudržnosti.)
Je nezbytné, aby účastníci měli větší možnost se vyslovit k otázce výběru nástrojů.
Rovněž by měli mít větší prostor při rozvoji projektů, které se jeví nejvhodnější z pohledu účastníků výzkumu.
Zjednodušení systému financování je pro povzbuzení účasti na rámcovém programu jistě nezbytné, zejména pro malé skupiny a MSP.
To musí platit pro všechny fáze výzkumné činnosti od předložení návrhu po správu projektu.
Za tímto účelem by měli účastníci mít možnost vybrat si z několika možností, které schválí Komise, co se týká administrativní a vědecké správy výzkumné činnosti, za předpokladu, že bude zajištěna odpovědnost.
Pozměňovací návrh
41
Bod odůvodnění 20a (nový)
(20a) Vzhledem k administrativním požadavkům na účast jsou pro účastníky tohoto rámcového programu zásadní otázky jako krátké rozhodovací lhůty, krátké lhůty do podepsání dohody, krátké lhůty do výplaty, transparentnost, provozní účinnost a přehlednost v oblasti právních předpisů a finančních závazků Unie.
Odůvodnění
Zjednodušení opatření navrhovaných Evropskou komisí nezajišťuje zkrácení čekacích lhůt mezi předložením návrhu a rozhodnutím/výplatou prostředků.
Pozměňovací návrh
42
Bod odůvodnění 21
(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, v užším partnerství s evropskými regiony, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
Odůvodnění
V souladu s článkem 163 a v oblasti působnosti článku 5 a rovněž s cílem učinit program účinnější, je nutno plně zapojit evropské regiony.
Pozměňovací návrh
43
Bod odůvodnění 23
(23) Společenství uzavřelo řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce.
(23) Společenství uzavřelo řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem využití všech výhod internacionalizace výzkumu a vývoje, přispění k vytváření globálních veřejných statků a dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce.
Odůvodnění
Mezinárodní dohody jsou mimo jiné nástrojem dosažení cílů mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje, jichž může být celá řada, jako například: přispívat k tvorbě znalostí a dalších veřejných statků, připravovat cestu evropskému průmyslu k novým a nově se tvořícím trhům, přilákat zahraniční investice do výzkumu a vývoje atd.
Pozměňovací návrh
44
Bod odůvodnění 23a (nový)
(23a) Existuje již nezanedbatelný souhrn vědeckých znalostí schopných výrazně zlepšit život lidí v rozvojových zemích; tento rámcový program bude, kde to bude možné, přispívat ke splnění rozvojových cílů tisíciletí do roku 2010.
Odůvodnění
Evropský parlament a Rada opakovaně zdůraznily potřebu, aby byl výzkum Evropské unie využíván ve prospěch lidí, žijících v rozvojových zemích, například v usnesení o rozvojových cílech tisíciletí, o závažných a zanedbávaných chorobách a rezoluce AKT-EU o přenosných chorobách.
Rámcový program by proto měl zahrnovat i rozvojové cíle tisíciletí jako jednu ze stěžejních priorit.
Pozměňovací návrh
45
Bod odůvodnění 23b (nový)
(23b) Účast méně rozvinutých regionů Evropské unie a rozsáhlejší šíření výsledků výzkumu a technologického rozvoje má rozhodující význam pro evropskou konkurenceschopnost, překonává technologické rozdíly a prohlubuje sociální soudržnost,
Pozměňovací návrh
46
Bod odůvodnění 24
(24) Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře udržitelného rozvoje a ochraně životního prostředí.
(24) Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře růstu , udržitelného rozvoje a ochraně životního prostředí a zejména k řešení otázky změn klimatu a jimi způsobeným nárůstem závažnosti extrémních klimatických událostí.
Odůvodnění
Sedmý rámcový program by se měl zaměřit na podporu cílů lisabonské strategie jako celku.
Jedním z nejnáročnějších cílů je podpora růstu v rámci Evropské unie.
Změna klimatu je synonymem udržitelného rozvoje jakožto výrazu solidarity s budoucími generacemi, která je stále více vnímána jako vůdčí princip EU.
Pozměňovací návrh
47
Bod odůvodnění 25
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie.
V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie.
V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.
Výzkumné činnosti zaměřené na lidské klonování, dědičné modifikace lidského genomu nebo produkci lidských embryí výhradně pro poskytování kmenových buněk by v rámci tohoto programu neměly být podporovány.
Výzkum na využití lidských kmenových buněk by v rámci tohoto rámcového programu mohl být financován v závislosti na obsahu vědeckého návrhu a na právním rámci daného členského státu.
Odůvodnění
Pokud členský stát schvaluje výzkum embryonálních kmenových buněk, musí jeho financování podléhat přísné kontrole.
Pozměňovací návrh
48
Bod odůvodnění 25a (nový)
(25a) Pravomoci Společenství v oblasti výzkumu jsou stanoveny v článku 163 a následujících článcích Smlouvy o ES; podle těchto ustanovení Společenství doplňuje činnosti, které provádějí členské státy za účelem dosažení cílů posílení vědeckých a technologických základů průmyslu Společenství, posílení jeho konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni a podpory výzkumných činností.
Odůvodnění
Zahrnuto do stanoviska Výboru pro právní záležitosti z roku 2003.
Pozměňovací návrh
49
Bod odůvodnění 25b (nový)
(25b) Pravomoci Společenství v oblasti výzkumu doplňují pravomoci členských států a Společenství by mělo těchto doplňkových pravomocí využít zejména při iniciativách k zajištění finanční podpory a/nebo nezávazné koordinace nebo k podpoře a doplnění národních politik.
To by nikdy, ani nepřímo, nemělo znamenat harmonizaci národních ustanovení.
Odůvodnění
Zahrnuto do stanoviska Výboru pro právní záležitosti z roku 2003.
Pozměňovací návrh
50
Bod odůvodnění 26
((26) V souladu se sedmým rámcovým programem bude věnována náležitá pozornost úloze žen ve vědě a výzkumu ve snaze posílit jejich aktivní roli ve výzkumu .
(26) V souladu se sedmým rámcovým programem bude prostřednictvím odpovídajících opatření poskytnuta aktivní podpora úloze žen ve vědě a výzkumu ve snaze povzbudit větší počet žen, aby se zapojily do tohoto pracovního prostředí, zejména přijímáním opatření potřebných pro dosažení rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem tím, že jsou zajištěna zařízení péče o děti v souladu se závěry Rady z Barcelony z roku 2002.
Odůvodnění
Profesní zapojení výzkumných pracovnic by mělo být podporováno zejména přijímáním specifických opatření umožňujících ženám aktivní účast ve výzkumných činnostech, aniž by přitom musely obětovat svůj rodinný život.
Odpovídající zařízení poskytující péči o děti mají zásadní význam pro konkurenceschopnost na pracovišti; Rada se na svém zasedání v Barceloně v roce 2002 usnesla, že členské státy do roku 2010 poskytnou péči pro nejméně 90 % dětí mezi 3 roky a věkem povinné školní docházky a nejméně 33 % dětí do věku 3 let.
Podpora žen ve výzkumu je potřebná jak s ohledem na jejich aktivní roli ve výzkumu, tak na jejich postavení ve společnosti (ženská témata) s cílem dosáhnout plné rovnosti žen nejen v oblasti profesních příležitostí, ale i v jejich postavení ve společnosti.
Pozměňovací návrh
51
Bod odůvodnění 27a (nový)
(27a) Výzvy k předkládání projektů mohou být zveřejněny již v předcházejícím roce v závislosti na dostupnosti finančních prostředků v následujícím roce.
Bez ohledu na datum zveřejnění a bez ohledu na článek 115 finančního nařízení musejí výzvy k předkládání projektů uvádět veškerá kritéria, která se vztahují k udělení podpory (zejména vylučující kritéria podle článků 93 a 94), která mohou zahrnovat odkazy na normy.
Příslušná kritéria ve verzi platné v den ohlášení budou závazná po celou dobu trvání schvalovacího postupu.
Odůvodnění
Cílem zveřejňování v předchozím roce je zabránit přívalu žádostí začátkem následujícího roku provázenému zpožděními.
Žadatelé by měli mít zaručenu právní jistotu po celou dobu trvání schvalovacího postupu.
Zákaz měnit kritéria během schvalovacího postupu omezí administrativní zátěž jak pro žadatele, tak pro Komisi, zpřísní postupy a sjednotí politiku podpor.
Pozměňovací návrh
52
Bod odůvodnění 28
(28) Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
(28) Je třeba přijmout vhodná opatření – přiměřená finančním zájmům Evropských společenství v dané situaci a s minimální administrativní zátěží - ke sledování účinnosti přidělené podpory a účinnosti využití těchto prostředků, k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
Odůvodnění
Jsou-li poskytovány veřejné finanční prostředky, je potřeba sledovat účinnost prostředků přidělených na výzkum.
Z ekonomického hlediska náklady spojené s prováděním systému rámcového programu neúměrně vzrostly s mezními náklady na kontrolu, přičemž výdaje a bilance převyšují mezní přínosy.
V zájmu zjednodušení by veškerá opatření přijatá s cílem zamezit nesrovnalostem a podvodnému jednání měla být přiměřená finančnímu zájmu Evropských společenství v dané záležitosti.
Omezení byrokracie v souvislosti s praktickým prováděním a sledováním výzkumných programů je jedním s cílů tohoto programu.
Pozměňovací návrh
53
Bod odůvodnění 29
(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům .
Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.
(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro všechny účastníky Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.
Zjednodušení postupů používaných při provádění sedmého rámcového programu pomůže zajistit, aby do pravidel, jimiž se řídí účast na programu, byla zahrnuta flexibilní prováděcí opatření.
Odůvodnění
Postupy by měly být zjednodušeny všude, kde je to možné, aby se zajistila flexibilita a omezila byrokracie.
Pozměňovací návrh
54
Bod odůvodnění 29a (nový)
(29a) Z důvodů praktického prospěchu a souladu s předcházejícím bodem odůvodnění je důležité, aby návrhy nařízení č. ... stanovující pravidla, jimiž se řídí účast podniků, výzkumných center a vysokých škol na činnostech v rámci sedmého rámcového programu a šíření výsledků (2007-2013) plně odrážely ducha zjednodušování, v souladu s nímž byl vypracován tento návrh sedmého rámcového programu.
Zjednodušení je nezbytným předpokladem zajišťujícím, že všechny zainteresované strany budou mít k programu přístup.
Odůvodnění
Složité postupy jsou jedním z rysů šestého rámcového programu pro výzkum, který byl podroben nejvážnější kritice.
Sedmý rámcový program by měl tyto připomínky vzít v úvahu a zjednodušit opatření pro účast a z obecnějšího hlediska i interakci mezi zúčastněnými stranami.
Pozměňovací návrh
55
Bod odůvodnění 29b (nový)
(29b) Orgány udílející finanční pomoc by měly spolupracovat na vytvoření společného orgánu, jehož úkolem bude poskytování informací a poradenství žadatelům.
Tento orgán by měl zejména stanovit obecné normy pro formuláře pro podávání žádostí o podobné druhy financování, sledovat délku a srozumitelnost formulářů, poskytovat informace potenciálním žadatelům (zvláště prostřednictvím seminářů a vydáváním příruček) a měl by rovněž spravovat databázi oznámení zaslaných žadatelům Komisí.
Pozměňovací návrh
56
Bod odůvodnění 29c (nový)
(29c) Schvalovací postup by měl být v zásadě rozdělen do jednotlivých procedurálních kroků, první by se měl omezovat na pouhé zhodnocení přijatelnosti předložených žádostí.
Jestliže se v této fázi postupu ukáže, že žádost nemá naději uspět, je tato skutečnost sdělena žadateli podle čl.
116 odst.
3 finančního nařízení.
Každý následující krok postupu musí být zřetelně odlišen od předcházejícího, zejména pokud jde o rozsah a obsah dokladů, které musí žadatel předložit.
Jestliže musí žadatel předkládat nějaký doklad, musí být tento doklad od něj vyžadován jen jednou v rámci daného postupu.
Shromážděné údaje budou skladovány v databázi (článek 109a finančního nařízení).
Cílem je co nejrychlejší dokončení postupu.
Bez ohledu na zásady čl.
109 odst.
1 finančního nařízení musí v rámci celého postupu schvalující úředník zajistit, aby úsilí vyžadované po žadateli ohledně zveřejnění, dokumentace a dalších povinných dokladů pro získání finanční podpory nebylo v nepoměru k hodnotě podpory.
Odůvodnění
Záměr rozdělit postup do jednotlivých úseků má za cíl umožnit předběžný výběr.
Tím se může výrazně omezit zátěž požadované dokumentace v rané fázi schvalovacího postupu.
Sledovací funkce schvalovacího úředníka slouží stejnému účelu.
Pozměňovací návrh
57
Bod odůvodnění 29d (nový)
(29d) Role a úkoly nových výkonných agentur navrhovaných Komisí pro správu a řízení mobility a aktivit zvláštní podpory MSP budou jednoznačně stanoveny v pravidlech účasti.
Odůvodnění
Jedná se o nebezpečí konfliktu kompetencí mezi orgány.
Critical assessment of further development of agencies by the EP.
Pozměňovací návrh
58
Čl.
2 odst.
2 písm. i)
(i) bezpečnost a vesmír .
i) bezpečnost;
Odůvodnění
Protože mezi vesmírem a bezpečností není mnoho zjevných souvislostí, měly by být posuzovány jako samostatná tomata.
Pozměňovací návrh
59
Čl.
2 odst.
2 bod ia) (nový)
ia) Vesmír.
Odůvodnění
Protože mezi vesmírem a bezpečností není mnoho zjevných souvislostí, měly by být posuzovány jako samostatná tomata.
Pozměňovací návrh 60
Čl.
2 odst.
4
(4) Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě.
(4) Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu , technologickém rozvoji a podnikavosti v Evropě a podpora zvyšování mobility výzkumných pracovníků v Evropě .
Pozměňovací návrh 61
Článek 3
Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů.
Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla.
Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů.
Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Odůvodnění
Provádění rozpočtu EU se řídí finančním nařízením.
Pozměňovací návrh 62
Čl.
4 odst.
1 úvodní část
1.
Nejvyšší celková částka pro finanční účast Společenství v sedmém rámcovém programu je 72726 milionů EUR.
Částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl.
2 odst.
2 až 6 takto (v milionech EUR):
1.
Nejvyšší orientační celková částka pro finanční účast Společenství v sedmém rámcovém programu je 50862 milionů EUR na období sedmi let počínaje 1. lednem 2007.
Částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl.
2 odst.
2 až 6 takto (v milionech EUR):
Pozměňovací návrh 63
Čl.
4 odst.
1 tabulka
Znění navržené Komisí
Spolupráce
44432
Myšlenky
11862
Lidé
7129
Kapacity
7486
Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska
1817
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Spolupráce
32582
Myšlenky
7560
Lidé
4927
Kapacity
4042
Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska
1751
Pozměňovací návrh 64
Čl.
4 odst.
3a (nový)
3a.
Uvedené částky by měly být změněny při revizi finančního rámce do roku 2011.
Pozměňovací návrh 65
Čl.
4 odst.
3b (nový)
3b.
Komise bude předem informovat rozpočtový orgán vždy, když bude mít v úmyslu odklonit se od rozpisu výdajů, uvedených v poznámkách k příloze k ročnímu souhrnnému rozpočtu Evropské unie.
Odůvodnění
Pro zlepšení sledování finančních prostředků na výzkumné činnosti financované Společenstvím se zpravodaj domnívá, že by Komise měla pravidelně informovat o provádění specifických programů rozpočtový orgán a včas mu oznámit, pokud bude mít v úmyslu odchýlit se od rozdělení výdajů stanoveného v souhrnném rozpočtu.
Pozměňovací návrh 66
Článek 6
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami.
1.
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami.
2.
V rámci tohoto rámcového programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech:
– výzkumná činnost za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům,
– výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která by mohla učinit tyto změny dědičnými,
– výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader somatických buněk.
3.
Výzkum na využití lidských kmenových buněk, a to dospělých i embryonálních, by mohl být financován v závislosti na obsahu vědeckého návrhu a na právním rámci daného členského státu.
Všechny tyto žádosti o financování musí obsahovat údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou kompetentní úřady členských států.
Co se týká využívání lidských embryonálních kmenových buněk, musí orgány, organizace a výzkumní pracovníci podléhat přísnému režimu licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu.
4.
Na základě vědeckého pokroku se musí provádět revize oblastí výzkumu ve druhé fázi tohoto programu.
Odůvodnění
Pokud členský stát schvaluje výzkum embryonálních kmenových buněk, musí jeho financování podléhat přísné kontrole.
Pozměňovací návrh
67
Čl.
7 nadpis a odst.
1
Sledování, posouzení a přezkoumání
Sledování, hodnocení, posouzení a přezkoumání
1.
Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků předběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
1.
Komise za pomoci externích odborníků, bude podrobovat tento rámcový program a jeho specifické programy soustavnému a systematickému přezkumu a provede nejméně dvě předběžná hodnocení, založená na empirických metodách, jedno v roce 2009 a druhé v roce 2011; bude-li to vhodné, navrhne úpravy cílů a výzkumných činností v zájmu prohloubení jejich účinnosti a účinku a v zájmu zohlednění rodících se oblastí výzkumu.
Nové nástroje financování a nová pravidla pro účast budou rovněž podléhat hodnocení s ohledem na jejich jednoduchost a flexibilitu.
Výsledky hodnocení, včetně zjištění ohledně efektivity nových činností a struktur (zejména ERV a JTI) jakož i výsledky zjednodušených postupů, budou předloženy Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Před zahájením sedmého rámcového programu budou stanoveny údaje potřebné pro důkladnou zprávu o hodnocení posouzení dopadu, aby se tak zajistilo využívání konzistentních metodologií shromažďování údajů.
Komise rovněž shromáždí údaje ohledně toho, kam v EU budou rámcové fondy přidělovány.
Odůvodnění
Vzhledem k tomu, že sedmý rámcový program má trvat déle než jeho předchůdci (sedm let namísto čtyř), bude trvale přezkoumáván a musejí být provedena nejméně dvě průběžná hodnocení za účelem hodnocení fungování řady jeho nových bodů a, bude-li to potřebné, za účelem úprav.
Hodnocení je nezbytným předpokladem, jestliže mají být úspěchy a nedostatky tohoto rámcového programu rozumně změřeny.
Musíme mít proto jistotu, že jsou používány srovnatelné metodologie hodnocení a že jsou stanoveny na začátku programu, čímž si zajistí, že na konci programu budou k dispozici srovnatelné údaje.
Například registrované patenty, publikace a příklady přenosu technologií.
Mělo by existovat jedno průběžné hodnocení a jedno celkové přezkoumání výsledků programu.
Dvě přezkoumání jsou nadbytečná a ničemu neprospívají.
Předběžná hodnocení by se neměla omezovat na FP 7 a jeho specifické programy, ale – v souladu s výzvou FP 7 po zásadním zjednodušení pravidel pro účast – by se měla vztahovat i na nástroje financování a pravidla pro účast, zejména na všechna nová ustanovení.
Pozměňovací návrh
68
Příloha I úvodní část odst.
1a (nový)
Program bude podporovat tyto strategie: EVP, zapojení malých a středních podniků, soukromý finanční sektor, výzkum zaměřený na politiky, doplňkovost s národními politikami, přilákání výzkumných pracovníků do EU, jejich udržení v EU a převod technologií.
Odůvodnění
Rozdíly mezi základním a aplikovaným výzkumem nemají význam v souvislosti s rámcovým programem, který klade důraz na excelenci místního výzkumu a související převod technologií.
Strategie si mají být vědomy tohoto důrazu a ostatních klíčových zásad programu.
Pozměňovací návrh 69
Příloha I úvodní část odst.
1b (nový)
Evropa musí usilovat o skutečnou excelenci výzkumu, aby získala vedoucí roli v nejmodernějším výzkumu, technickém rozvoji a demonstracích.
Odůvodnění
Excelence musí být stále hlavní zásadou řídící evropský výzkum v souladu s cíli stanovenými v Lisabonu.
Pozměňovací návrh
70
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
1
V této části sedmého rámcového programu bude poskytována podpora mezinárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii a mimo ni, v několika tematických oblastech odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí.
V této části sedmého rámcového programu bude poskytována podpora mezinárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii a mimo ni, v několika tematických oblastech odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován a posilován výzkum nejvyšší kvality , aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí a v oblastech výzkumu, které byly po léta opomíjené, obzvláště pokud jde o lékařské potřeby rozvojových zemí .
Odůvodnění
Sedmý rámcový program musí povzbuzovat v základním i aplikovaném výzkumu k nejlepším výkonům.
Pozměňovací návrh
71
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
3
Toto je devět témat určených pro činnost EU:
(1) zdraví;
(2) potraviny, zemědělství a biotechnologie;
(3) informační a komunikační technologie;
(4) nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;
(5) energetika;
(6) životní prostředí (včetně změny klimatu);
(7) doprava (včetně letectví);
(8) sociálně-ekonomické a humanitní vědy;
(9) bezpečnost a vesmír .
Toto je deset témat určených pro činnost EU:
(1) zdraví;
(2) potraviny, zemědělství a biotechnologie;
(3) informační a komunikační technologie;
(4) nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;
(5) energetika;
(6) životní prostředí (včetně změny klimatu);
(7) doprava (včetně letectví);
(8) sociálně-ekonomické a humanitní vědy;
(9) bezpečnost
(9a) vesmír .
Odůvodnění
Důsledek rozdělení bezpečnosti a vesmíru do dvou odlišných témat.
Pozměňovací návrh
72
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
5
Zvláštní pozornost bude věnována prioritním vědním oblastem, které se prolínají různými tématy, jako jsou námořní vědní obory a technologie.
Zvláštní pozornost bude věnována zajištění účinné koordinace mezi tematickými a vědeckými oblastmi , které se prolínají různými tématy.
Z tohoto důvodu budou organizovány společné výzvy, zdůrazňující zejména aspekty mezioborovosti a víceoborovosti, v těch tematických prioritách, které jednoznačně zahrnují vzájemné propojení různých vědních disciplin, jako jsou společenské vědy a přírodní vědy.
Výzvy proto budou také zahrnovat kritéria posouzení míry mezioborovosti.
Pozměňovací návrh
73
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
5a (nový)
Zapojení malých a středních podniků (MSP), zejména MSP založených na znalostech, musí být zajištěno prostřednictvím praktických podpůrných opatření společně se sledováním kvantitativních a kvalitativních ukazatelů dosažených cílů.
Odůvodnění
Vzhledem k zásadní roli, kterou hrají MSP při inovaci a zlepšování konkurenceschopnosti, musí být jejich příspěvek zajištěn a posuzován jako součást rámcového programu.
Pozměňovací návrh
74
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
7
Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ zřízených v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
Evropské technologické platformy sdružují pod vedením průmyslu účastníky za účelem stanovení a provádění strategického plánu výzkumu.
Tento rámcový program přispěje k uskutečnění těchto strategických plánů výzkumu tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou hodnotu.
Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ zřízených v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
Pozměňovací návrh
75
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
8
Devět témat také zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik EU, například v oblastech zdraví, bezpečnosti, ochrany spotřebitele, energetiky, životního prostředí, rozvojové pomoci, rybolovu, námořních záležitostí, zemědělství, dobrých životních podmínek zvířat, dopravy, vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti, sociálních věcí, soudržnosti a spravedlnosti a vnitřních věcí, společně s přípravným a doprovodným výzkumem na podporu normalizace, který je důležitý pro zvyšování kvality norem a jejich zavádění.
Devět témat také zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik EU, společně s přípravným a doprovodným výzkumem a nezávislou odborností , které jsou důležité pro zvyšování interoperability a konkurence pomocí zvyšování kvality norem a jejich zavádění.
Odůvodnění
Výčet politik EU je nadbytečný.
Pozměňovací návrh
76
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
9 odrážka 1
– Vznikající potřeby: prostřednictvím konkrétní podpory pro spontánní výzkumné návrhy zaměřené na určení nebo další zkoumání v dané oblasti a/nebo na rozmezí několika oborů, nových vědeckých a technických příležitostí, zejména příležitostí, které by mohly potenciálně přinést zásadní zvrat;
– Budoucí a vznikající technologie: je třeba povzbudit výzkum zaměřený na určení a další zkoumání v dané oblasti a/nebo v jejich kombinaci s ostatními významnými oblastmi a obory, novými vědeckými a technickými možnostmi, prostřednictvím konkrétní podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev; je tedy rovněž zapotřebí rozvíjení původní myšlenky a zásadně nových potřeb a zkoumání nových možností v podobě podrobných vysvětlení , zejména příležitostí, které by mohly potenciálně přinést zásadní zvrat ; přiměřená koordinace s činnostmi prováděnými v rámci programové části „Myšlenky“ bude zapotřebí k prevenci zdvojování a optimálnímu využití finančních prostředků .
Odůvodnění
Je třeba šířit pozitivní zkušenosti získané v tematické oblasti „Technologie informační společnosti“ v rámci 6. rámcového programu pro výzkum a vývoj, spočívající ve fondu rezerv pro každé téma, vyčleněném na financování budoucích a vznikajících technologií.
Pozměňovací návrh
77
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
10
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů.
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Zvláštní pozornost bude věnována zajištění odpovídající účasti MSP , obzvláště MSP intenzivních znalostí , v rámci nadnárodní spolupráce .
Z tohoto důvodu budou v rámci programu „Spolupráce“ přijata konkrétní opatření, včetně zvláštních výzev pro MSP, „národních ocenění za výzkum“ a podpůrných akcí, které usnadní účast MSP.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady, hlediska rovnosti žen a mužů a zapojení vědeckých pracovníků v rané fázi výzkumu.
Pozměňovací návrh
78
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
10a (nový)
Společenství bude podporovat činnosti spojené s přenosem technologií a bude přispívat k překlenutí propasti mezi výzkumem a jeho komercionalizací tím, že poskytne finanční prostředky Evropskému investičnímu fondu (EIF), aby řídil „prostředky přenosu technologií“.
V souladu s podrobnými podmínkami, které mají být stanoveny nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy, a v souladu s rozhodnutími Rady, která přijímá specifické programy, budou prostředky financovat převod univerzitních technologií, výzkumných center nebo jiných právních subjektů činných v oblasti převodu technologií.
Pozměňovací návrh
79
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
10b (nový)
Široká škála aktivit financovaných z prostředků rámcového programu činí řádné začlenění činností a jejich koordinaci nezbytnými.
Aby se zabránilo štěpení a zdvojování kompetencí, je potřeba zvětšit spolupráci mezi vnitrostátními a evropskými výzkumnými programy a mezi účastníky v hospodářství s dlouhodobým plánem výzkumu.
Odůvodnění
Štěpení je hlavní překážkou na cestě k úspěchu evropského výzkumného programu.
Pozměňovací návrh 80
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
11 odrážka -1 (nová)
Evropské technologické platformy
Pozměňovací návrh
81
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ odst.
11a (nový)
Rostoucí konkurenceschopnost evropského výzkumu vyžaduje, aby byl využit veškerý potenciál EVP.
Proto projekty zaměřené na zajištění vědecké excelence, které zároveň podporují skutečný EVP vytvářením široce založených konsorcií, prozkoumají možnosti nejlepšího využití lidských a finančních zdrojů.
Pozměňovací návrh
82
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis a odst.
11b, 11c, 11d a 11e (nové)
Evropské technologické platformy
Evropské technologické platformy (ETP) jsou mechanismy, které sjednocují všechny účastníky za účelem přípravy strategických výzkumných plánů a jejich provádění prostřednictvím konkrétního rozdělení úkolů.
ETP usnadní účast jednotlivých podniků (zejména MSP) nebo skupin podniků na jednotlivých výzkumných projektech podle jejich konkrétní kvalifikace.
Regionální uskupení zaměřená na výzkum budou mít v zájmu plného využití svého konkurenčního potenciálu možnost účasti v ETP.
Finanční instituce by měly uvolnit kapitál, který usnadní poskytování půjček pro projekty provádějící strategické výzkumné plány, při využití všech možností financování, včetně finančního zařízení na sdílení rizik, což je nástroj tohoto rámcového programu.
Pozměňovací návrh
83
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Výzkum založený na spolupráci“ odst.
1a (nový)
V zájmu podpory rozvoje Evropského výzkumného prostoru by měly být stávající evropské instituce a univerzity, jakožto základní střediska excelence v oblasti vědeckého a technologického výzkumu, podporovány v rozvoji a prohlubování excelence prostřednictvím rozšíření počtu kontaktních míst a celkové koordinace s ostatními výzkumnými a inovačními činnostmi na vnitrostátní a regionální úrovni.
Toho se dosáhne vytvářením nových sítí a začleněním úkolů do kompetence sítě excelence .
Pozměňovací návrh
84
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Výzkum založený na spolupráci“ odst.
2
Toho bude dosaženo podporováním výzkumu založeného na spolupráci prostřednictvím řady režimů financování: projekty založené na spolupráci, sítě excelence, koordinační/podpůrné akce (viz Příloha III).
Tohoto cíle bude dosaženo podporováním výzkumu založeného na spolupráci prostřednictvím řady režimů financování: převážnou většinou projektů budou představovat projekty založené na spolupráci a sítě excelence, koordinační/podpůrné akce (viz Příloha III).
Projekty založené na spolupráci by měly zahrnovat výzkumné a demonstrační aktivity a měly by výsledky přiblížit trhu a propojit tuto akční linii s nástroji, které nabízí programy „Konkurenceschopnost“ a „Inovace“.
Pozměňovací návrh
85
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Společné technologické iniciativy“ odst.
1
V omezeném počtu případů rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů opravňují k vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ.
Tyto iniciativy, které jsou výsledkem práce evropských technologických platforem a zahrnují jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti, budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně poskytování grantů z výzkumného rámcového programu a poskytování půjček od Evropské investiční banky.
O společných technologických iniciativách lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat vytvoření společného podniku) nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
V omezeném počtu případů rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů opravňují k vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ.
Tyto nové nástroje mají vycházet z činností rozvíjených evropskými technologickými platformami a hladký průběh strategického výzkumného plánu musí zajistit Komise.
Musí být stanovena jasně definovaná kritéria a postupy pro výběr STI.
Podle článku 171 Smlouvy musí takové společné akce slučovat veřejné a soukromé financování.
EIB musí shromáždit kapitál, aby usnadnila půjčky v rámci programu „ finanční nástroj na sdílení rizik“.
Program „ finanční nástroj na sdílení rizik“, uskutečňovaný společně EIB a Komisí, musí být řízený vhodným smíšeným výborem a být výkonným nástrojem rámcového programu.
Musí sestavit zprávu obsahující doporučení pro rozdělení rozpočtu mezi priority VTR ve STI v souladu s barcelonskými prioritami.
Činnosti mají být také koordinovány EIF, který poskytuje finanční prostředky pro malé a střední podniky.
Odůvodnění
Podle lisabonských cílů „vybudovat společnost založenou na znalostech“ vychází FP7 z konceptu Evropského výzkumného prostoru (EVP).
Zaměřuje se na posílení excelence a na to, co se týká tematických oblastí průmyslového zájmu.
Témata byla vybrána na základě činností rozvíjených různými evropskými technologickými platformami.
Jsou ustanoveny v oblastech, kde konkurenceschopnost a hospodářský růst ve velké míře závisí na výsledcích technologického výzkumu s krátkodobým a střednědobým horizontem.
ETP – v současnosti je jich 28 – představují velmi hodnotný nástroj k vybudování veřejně-soukromých partnerství (PPP – Public Private Partnerships).
V případě potřeby mohou být v souladu s článkem 171 Smlouvy zorganizovány společné akce za účelem splnění specifických úkolů v přesně určených sektorech.
ETP jsou novým konceptem a STI novým nástrojem ve speciálních podpůrných akcích FP7 a speciálním nařízením o pracovních postupech a mělo by být ustanoveno jejich sledování.
Pozměňovací návrh
86
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Společné technologické iniciativy“ odst.
1a (nový)
Evropské technologické platformy by měly využívat rozsáhlých zkušeností získaných klastry EUREKA, které úspěšně přispěly k růstu strategických výzkumných oblastí v Evropě.
Odůvodnění
Zapojení takových klastrů do blízkosti vývoje, evoluce a zavádění projektů FP7 pravděpodobně vyústí v pozitivní součinnosti pro rámcový program i program EUREKA.
Pozměňovací návrh
87
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Společné technologické iniciativy“ odst.
2
Potenciální společné technologické iniciativy budou identifikovány na základě řady kritérií, včetně:
Potenciální společné technologické iniciativy budou identifikovány na základě procesu otevřeného hodnocení s řadou transparentních kritérií:
– existence skutečných sociálních potřeb a závazků průmyslu,
– přidané hodnoty zásahů na úrovni EU,
– přidané hodnoty zásahů na úrovni EU poměřované excelencí a součinnostmi, kterých se dosáhlo mezinárodní spoluprácí,
– významu pro společnost,
– nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů,
– míry dopadů na konkurenceschopnost a růst průmyslu,
– schopnosti podporovat podnikavost,
– stupně a srozumitelnosti definice cíle, který má být sledován,
– stupně a srozumitelnosti definice cíle, který má být sledován , a jeho dosažitelnosti,
– plánů na školení zúčastněných výzkumníků,
– míry závazků průmyslu, co se týče financí a zdrojů,
– míry závazků průmyslu, co se týče financí a zdrojů,
– míry dopadů na konkurenceschopnost a růst průmyslu,
– důležitosti přínosu pro širší cíle politiky,
– důležitosti přínosu pro širší cíle politiky,
– schopnosti přilákat další vnitrostátní podporu a využít aktuální nebo budoucí financování průmyslu,
– schopnosti přilákat další vnitrostátní podporu a využít aktuální a budoucí financování průmyslu,
– nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů.
(pořadí odrážek bylo změněno)
Pozměňovací návrh 88
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Společné technologické iniciativy“ odst.
2a (nový)
Povaha společných technologických iniciativ musí být jasně definovaná, zejména pokud jde o záležitosti týkající se:
- finančních závazků ;
- délky závazků účastníků ;
- předpisů pro sjednávání a rušení smluv;
- práv duševního vlastnictví .
Pozměňovací návrh
89
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Společné technologické iniciativy“ odst.
3
Zvláštní pozornost bude věnována soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech.
S ohledem na široký záběr a výjimečnou složitost společných technologických iniciativ bude vyvinuto výrazné úsilí k zajištění jejich průhledných operací v souladu se zásadami excelence.
Zvláštní pozornost bude věnována soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech.
Jejich zavádění má obsahovat specifické plány k zapojení malých a středních podniků a převodu technologií, jakož i vzdělávací a školící programy pro zúčastněné výzkumné pracovníky.
Členské státy a Komise musejí společně usilovat o zavádění soudržných koordinačních činností a poskytovat finanční pomoc, která umožní jejich provádění .
Odůvodnění
Excelence by měla být mottem všech činností rámcového programu.
Společné technologické iniciativy mají být nástrojem excelence pro účast malých a středních podniků ve výzkumu a zmírnění technologických nedostatků.
Spolupráce mezi akademickým sektorem a průmyslem by měla být posílena.
Nikdy by neměl být podceňován význam školení a vzdělávání za účelem zdokonalení možností výzkumných pracovníků.
„Globální soudržnost a koordinace“ předznamenávají organizační a monetární úsilí, které se musí přidat k nákladům zúčastněných společností.
Pozměňovací návrh
90
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství“ odst.
2 odrážka 2a (nová)
– V omezeném množství oblastí by užití úspěšného modelu programů spolupráce mezi evropskými regiony a malými nebo středně velkými členskými státy, ERA-STAR, přispělo k řízení programů s dlouhodobým horizontem, např. pokud jde o oblast Globálního monitorování životního prostřední a bezpečnosti (GMES).
Odůvodnění
ERA-STAR je projekt programu ERA-NET, kterého se účastní středně velké evropské regiony a členské státy, jež navzájem spolupracují, což je pokládáno za slibné uspořádání.
Tento projekt je obzvláště vhodný pro řízení programů jako např. GMES, kde by měly být náležitě zohledněny potřeby evropských regionů.
Pozměňovací návrh
91
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství“ odst.
3 úvodní část
Účast Společenství ve vnitrostátních výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi členskými státy, které sdílejí společné potřeby a/nebo zájmy.
Takové iniciativy podle článku 169 budou zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzkém spojení se členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, na základě řady kritérií:
Účast Společenství ve vnitrostátních výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi členskými státy, které sdílejí společné potřeby a/nebo zájmy.
Takové iniciativy podle článku 169 budou zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzkém spojení se členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, např. EUREKA, na základě řady kritérií:
Odůvodnění
EUREKA je mezivládní iniciativa, která vznikla roku 1985 a funguje v síti 35 národních koordinátorů programu (NPC) a generálního ředitelství pro výzkum (DG-Research) Evropské komise.
EUREKA podporuje přeshraniční projekty s výrazným evropským rozměrem a zaměřením na evropské strategické výzkumné oblasti, což vytváří růst a zaměstnanost pro stát, jehož pozitivní dopady jsou také sdíleny všeobecně Evropským společenstvím.
Doporučuje se úzká spolupráce mezi programem EUREKA a programy Společenství, aby se zabránilo štěpení úsilí a financování a zdvojování v klíčových tematických oblastech.
Pozměňovací návrh
92
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství“ odst.
3 odrážka 4a (nová)
– sociální a environmentální přidaná hodnota.
Pozměňovací návrh
93
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Mezinárodní spolupráce“ odst.
1 úvodní část a odrážka 1
Budoucí akce týkající se mezinárodní spolupráce na základě této části rámcového programu:
Budoucí akce týkající se mezinárodní spolupráce musí vykazovat jasně definovanou evropskou přidanou hodnotu.
Na základě této části rámcového programu se bude jednat o tyto akce :
– Zpřístupnění všech činností prováděných v tematických oblastech výzkumným pracovníkům a výzkumným institucím ze všech třetích zemí, s výrazným úsilím povzbudit je k využití této příležitosti.
– Zvýšení účasti v tematických oblastech výzkumných pracovníků a výzkumných institucí ze třetích zemí, s patřičnými omezeními pro téma bezpečnosti v souvislosti s otázkami utajení, s výrazným úsilím povzbudit je k využití této příležitosti.
Odůvodnění
Je třeba zvláštních opatření, pokud jde o účast orgánů třetích zemí na tématu bezpečnosti.
U projektů mezinárodní spolupráce musí být také předvedena jasně definovaná evropská přidaná hodnota.
Pozměňovací návrh
94
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Mezinárodní spolupráce“ odst.
1 odrážka 2
- Specifické akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech.
V úzkém spojení s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí budou tyto akce sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí.
Takovými akcemi jsou zejména: akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských zemí, jakož i sousedních zemí; činnosti pro spolupráci zaměřené na rozvojové a vznikající země soustřeďující se na konkrétní potřeby těchto zemí v oblastech, jako je zdravotnictví, rybolov a životní prostředí, a prováděné za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám.
- Specifické akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech.
V úzkém spojení s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí budou tyto akce sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí.
Nabízejí se také oblasti oboustranného zájmu, takové akce tedy zahrnují : akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských zemí, jakož i sousedních zemí a činnosti pro spolupráci zaměřené na rozvojové a vznikající země soustřeďující se na konkrétní potřeby těchto zemí v oblastech, jako je zdravotnictví, se zvláštním důrazem na vzácné a zanedbávané choroby, zemědělství, rybolov a životní prostředí, a prováděné za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám.
Odůvodnění
Mělo by být jasné, že mezinárodní specifické akce týkající se spolupráce v rámci programu „Spolupráce“ mají zahrnovat zejména oblast výzkumu v případě oboustranného zájmu EU a třetích zemí.
Více pozornosti by mělo být věnováno vzácným a zanedbávaným chorobám.
Pozměňovací návrh
95
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ nadpis „Mezinárodní spolupráce“ odst.
2a (nový)
Bude připravena celková strategie mezinárodní spolupráce v rámcovém programu, která stanoví cíle, evropský zájem a specifické oblasti spolupráce s každou skupinou zemí.
Strategie stanoví oblasti, ve kterých by účast třetí země měla být omezena, např. výzkum v oblasti bezpečnosti.
Odůvodnění
Strategie zajistí koherentní přístup k široké oblasti mezinárodní spolupráce a zlepší účinnost.
V případě bezpečnosti je nutný omezený přístup k otázce informací.
Pozměňovací návrh 96
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Cíl“
Zlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií.
Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci, diagnostické nástroje a technologie, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče.
Zlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti a posílení inovačních kapacit evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií a zanedbávaných nemocí.
Výzkum se zaměří jak na optimalizaci prevence nemocí, tak na vývoj účinné léčby a účinných léků, při současném zajištění rovného přístupu k výsledkům výzkumu financovaného z veřejných prostředků.
Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci, diagnostické nástroje a technologie, nejmodernější výzkumná léčebná zařízení, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče.
Pozměňovací návrh
97
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Sekvenování lidského geonomu a nedávný pokrok v postgenomice způsobily zásadní převrat ve výzkumu lidského zdraví a chorob.
Integrování obrovského množství údajů a pochopení výchozích biologických procesů vyžaduje sloučení kritických množství různých odborných znalostí a zdrojů, které nejsou k dispozici na vnitrostátní úrovni.
Významný pokrok v translačním výzkumu zdraví, který je nezbytný k zajištění, aby byl biomedicínský výzkum zdrojem praktického přínosu, také vyžaduje multidisciplinární a panevropský přístup se zapojením různých účastníků.
Takové přístupy umožňují, aby Evropa efektivněji přispívala k mezinárodnímu úsilí v boji proti chorobám s globálním významem.
Sekvenování lidského geonomu a nedávný pokrok v postgenomice způsobily zásadní převrat ve výzkumu lidského zdraví a chorob.
Integrování obrovského množství údajů a pochopení výchozích biologických procesů a rozvoj klíčových technologií pro biotechnologický průmysl v oblasti zdraví vyžaduje sloučení kritických množství různých odborných znalostí a zdrojů, které nejsou k dispozici na vnitrostátní úrovni.
Významný pokrok v translačním výzkumu zdraví, který je nezbytný k zajištění, aby byl biomedicínský výzkum zdrojem praktického přínosu, také vyžaduje multidisciplinární a panevropský přístup se zapojením různých účastníků.
Takové přístupy umožňují, aby Evropa efektivněji přispívala k mezinárodnímu úsilí v boji proti chorobám s globálním významem.
Odůvodnění
Nezávažnější úkol pro inovace v oblasti zdraví v nadcházejících letech spočívá v úspěšném začlenění nových technologií včetně nových bioprocesů do průmyslových odvětví souvisejících se zdravím.
Pozměňovací návrh
98
Příloha I kapitola I„Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.
Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních chorob, autoimunitních a infekčních onemocnění, alergických onemocnění, epilepsie, traumatu, revmatických onemocnění, onemocnění dýchacích cest, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je osteoporóza, Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nových inženýrských přístupů v oblasti protilátek a buněk a nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.
Pozměňovací návrh
99
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ podnadpis „Odůvodnění“ odst.
3
- Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií.
EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve farmaceutickém odvětví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu.
- Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií.
Spolupráce EU s rozvojovými zeměmi jim umožní vybudovat výzkumné kapacity .
EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve veřejném sektoru a farmaceutickém odvětví, které budou řešit potřeby oblasti veřejného zdraví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu.
V této souvislosti bude podporována realizace programu MICE (výzkum léčivých přípravků pro děti Evropy).
Významný výzkum EU v oblasti iontové terapie (protony a uhlíkové ionty) zpřístupní a dále vylepší již úspěšné metody léčby rakoviny a posílí soutěživost ve stavbách zařízení a ve stavebním (akcelerační technologie) průmyslu a průmyslu lékařských technologií.
Úspěch klinického výzkumu by měl být maximalizován také v této oblasti.
Evropský výzkum a inovace v oblasti alternativních testovacích strategií, především u metod bez použití zvířat, zajistí vedoucí postavení při řešení zájmů veřejnosti a aktérů o využívání zvířat v biomedicínském výzkumu a navíc mohou vytvořit trh pro určitá odvětví průmyslu.
Odůvodnění
Pokrok v iontové terapii léčby rakoviny (protony a uhlíkové ionty) je stejně tak důležitý jako léčba vylepšenými léčivy (chemoterapie).
Základní objevy v preklinickém výzkumu prováděné v zařízeních pro iontové ozařování mohou být snadněji převáděny do oddělení klinického výzkumu (léčba rakoviny) ve stejném zařízení.
Oblast veřejného zdraví by měla mít prioritu.
Měla by se podporovat spolupráce s rozvojovými zeměmi.
Nařízení o léčivých výrobcích pro pediatrické použití a změna nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004.
Pozměňovací návrh
100
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
4
Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže.
Ve všech činnostech budou řešeny dvě strategické otázky, zdraví dětí a zdraví stárnoucí populace.
Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako je například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech, a tam, kde odráží potřeby a priority veřejnosti, podporovány.
Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání.
Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže.
Ve všech činnostech a tématech budou řešeny dvě strategické otázky, zdraví dětí a zdraví stárnoucí populace.
V dalších ohledech bude dána výzkumu priorita v oblastech a) současné a budoucí perspektivy zdravotní zátěže v evropském a globálním kontextu a b) vědecké kvality.
Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako jsou například platforma pro inovační lékařství a nanomedicína , budou v náležitých případech, a tam, kde odráží potřeby a priority veřejnosti, podporovány.
Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky, stárnutí a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání.
Odůvodnění
Priorita financování výzkumu by měla být založena jak na vědecké kvalitě, tak na současných a budoucích potřebách v oblasti zdraví.
Zkušenosti se 6. rámcovým programem ukázaly těžkosti a frustraci vědců, kteří byli upozorňováni vyhodnocovateli grantů na náklady způsobené nerovností z hlediska zdravotní zátěže a vědecké kvality, což vyplývalo z cíle dosáhnout rovnosti v oblasti studií.
Nedávno spuštěná evropská technologická platforma NanoMedicine se zabývá průlomovými technologiemi v oblasti molekulárního zobrazování a diagnostiky, které mohou nabídnout působivé přínosy pro včasnou diagnostiku a „chytrou“ léčbu např. rakoviny, cukrovky, Alzheimerovy choroby, Parkinsonovy choroby, kardiovaskulárních problémů.
Rostoucí počet starších lidí ve společnosti má dopad na velmi široký rozsah politik, včetně zdraví, sociálního zabezpečení, zaměstnanosti a dopravy, a musí být proto vzaty v úvahu při výzkumu v oblasti zdraví.
Pozměňovací návrh 101
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 1
– Vysoce výkonný výzkum.
Posílením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů vyvolávat pokrok při experimentech v biomedicínském výzkumu.
– Vysoce výkonný výzkum.
Posílením vývoje nových metod modelů buněčného inženýrství, vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů, vyvolávat pokrok při experimentech v genomickém, postgenomickém a biomedicínském výzkumu včetně výzkumu v oblasti čtení struktury DNA, bioinformatiky a využití superpočítačů pro strukturální modelování .
Pozměňovací návrh
102
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 2
– Detekce, diagnóza a sledování.
S důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy.
– Detekce, diagnóza a sledování.
S důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy a technologie, jako jsou například DNA čipy a molekulární zobrazování a diagnostika.
Priorita by měla být přiznána diagnostickým nástrojům, které přímo souvisejí s léčbou.
Odůvodnění
U genetických onemocnění zejména, avšak i u jiných chorob, učinila diagnostika během uplynulých let obrovský pokrok, především díky posloupnosti DNA.
Mezi diagnózou a léčbou je však velký rozdíl.
Pro pacienta je rozhodně důležité mít k dispozici nejen diagnózo, ale i léčbu.
Z tohoto důvodu by měly mít prioritu výzkumné činnosti zabývající se tímto problémem.
Pozměňovací návrh 103
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma I „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 3
– Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií.
Vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vivo a in vitr o , včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, přístupů cílené distribuce a nahrazování testů na zvířatech.
– Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií.
Identifikovat a vyvíjet, stejně jako kvantifikovat a ověřovat biologické markery .
Vylepšit dostupnost terapeutických látek.
Vyvíjet a ověřovat metody a modely in vivo a in vitr o , včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, monitorování imunity, přístupů cílené distribuce a jiné nahrazování testů na zvířatech , především nahrazení používání primátů ; výzkum neplodnosti .
Odůvodnění
Je třeba provést výzkum (identifikovat) zvláštního markeru určitého onemocnění (obvykle metabolitu) v běžné biologické tekutině (krev, moč).
Před provedením analýzy je třeba jej charakterizovat a potvrdit (kvantifikovat) v biologickém kontextu a provést jeho syntézu (vyvíjet) pro získání čistých vzorků.
Zlepšení dostupnosti terapeutických činitelů by mělo zlepšit účinnost léku při snížení podávaných dávek.
Imunologické monitorování je tedy nezbytnou etapou pro zjištění účinků terapií na imunitní systém.
Vzhledem k požadavkům Protokolu o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat a vážnému zájmu o testy na zvířatech v Evropě je pro EU nepřijatelné financování vývoje modelů a metod in vivo.
EU by měla vyvíjet a ověřovat alternativní metody k testům na zvířatech v souladu s článkem 23 směrnice Rady 86/609/EHS a čl.
7 odst.
2 písm. a) a b) šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí.
Navíc Evropská komise a Evropská rada opakovaly svůj závazek s cílem omezit a nahradit používání primátů ve výzkumu, tak jako v preambuli rozhodnutí Rady 1999/575/ES o uzavření Evropské úmluvy na ochranu obratlovců používaných pro pokusné a jiné vědecké účely.
To by se mělo zohlednit při financování v oblasti rámcového programu.
Podle statistiky zveřejněné Radou Evropy klesla míra porodnosti z 1,8 v roce 1990 na 1,5 v roce 2005, přičemž generační míra obnovy činí 2,1.
Evropská populace je nejstarší na světě s průměrným věkem 37,7 let.
Pozměňovací návrh 104
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 4
– Inovační léčebné přístupy a zásahy.
Upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií s potenciálním využitím u mnoha chorob a poruch.
– Inovační léčebné přístupy a zásahy .
Zkoumat, upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií , včetně imunoterapie, nových vakcín a metod jejich výroby, inovačního lékařství a elektronických implantátů, s potenciálním využitím u mnoha chorob a poruch (včetně těch, které postihují děti) jakož i nových léčebných nástrojů pro regenerativní a buněčné lékařství, genové terapie, buněčné terapie, imunoterapie a biologických materiálů a ochrany a regenerace poškozené tkáně prostřednictvím somato-buněčných terapií.
Pozměňovací návrh
105
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma I „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 4a (nová)
..
– Biologická výroba, včetně vektorizace: optimalizace výrobních postupů nových molekul.
Odůvodnění
Práce na optimalizaci výrobních postupů je klíčová pro zajištění převádění z výzkumu do průmyslové výroby, která bude ku prospěchu pacientům.
Výroba pracuje s velmi přísným regulatorním rámcem vytvořeným tak, aby chránil bezpečnost pacientů.
Tato otázka se týká jak výroby, tak kontroly a je zásadní pro malé a střední podniky, jež jsou úzce zapojeny do rozvoje výrobních postupů.
Pozměňovací návrh 106
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 1
– Integrování biologických údajů a procesů: shromaždování údajů ve velkém měřítku, biologie systémů .
Vytvářet a analyzovat velké množství údajů potřebných k lepšímu pochopení složitých regulačních sítí tisíců genů a genových produktů ovládajících důležité biologické procesy.
– Integrování biologických údajů a procesů a modelování komplexních systémů : shromaždování údajů ve velkém měřítku, biologie a fyziologie systémů , inženýrství buněčných a biologických modelů .
Vytvářet a analyzovat velké množství údajů potřebných k lepšímu pochopení složitých regulačních sítí tisíců genů , jejich mutací a genových produktů a buněčných systémů ovládajících důležité biologické procesy (tj. synaptickou a buněčnou regeneraci) .
Zaměřit se na genomiku, oblast RNA, proteomiku, populační genetiku, srovnávací a funkční genomiku.
Pozměňovací návrh 107
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 2
– Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí .
Prozkoumat proces zdravého stárnutí a způsob, jakým geny a prostředí ovlivňují mozkovou činnost, za normálních podmínek, jakož i při mozkových chorobách.
– Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí , zaměřený především na progresivně-degenerativní onemocnění související se stárnutím a různé formy epilepsie.
Prozkoumat proces zdravého stárnutí a zlepšit kvalitu života starších lidí.
Pozměňovací návrh
108
Příloha I kapitola I „Spolupráce“, téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 2a (nová)
– Etologie člověka.
Studovat člověka a městské, přírodní a kulturní prostředí.
Odůvodnění
Znalosti o člověku a jeho reakcích a přizpůsobování se prostředí jsou základním požadavkem pro porozumění jeho chování a možných dysfunkcí.
Pozměňovací návrh 109
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 3
– Translační výzkum infekčních chorob .
Zabývat se odolností vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, globální mi hrozbami HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy a také vznikající mi epidemiemi (např. SARS a vysoce patogenní influenza).
– Translační výzkum infekčních chorob a vzájemné působení hostitelských patogenních organismů .
Zabývat se odolností vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, globální mi hrozbami HIV/AIDS, včetně výzkumu mikrobiocidů, malárie a tuberkulózy, plísňovými infekcemi a žloutenky, a také vznikající mi epidemiemi (např. SARS a vysoce patogenní influenza nebo arbovirální infekce ) a také ostatními potenciálně závažnými infekčními nemocemi .
Pozměňovací návrh 110
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 4
– Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulární choroby, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.
– Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulární choroby, alergických onemocnění a onemocnění dýchacích cest, diabetu/obezity; revmatických chorob; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu a výzkumu nových aktivních přísad .
Pozměňovací návrh 111
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážky 4a, 4b a 4c (nové)
– Translační výzkum chorob způsobených stresovými faktory spojenými s životním prostředím a prací (jako jsou astma a alergie).
Vytvářet a analyzovat údaje o nemocech z povolání a pracovních úrazech, vyvíjet strategie prevence, diagnózy a léčby (např. pro muskuloskeletární poruchy).
– Translační výzkum zdraví cestujících v dopravních systémech a osob trvale žijících v jejich blízkosti.
Studie dlouhodobých a rozsáhlých dopadů.
– Paliativní lékařství: léčba bolesti a symptomatická léčba nemocí, které nejsou dosud vyléčitelné, v souladu s bojem proti pacientovým příznakům tak účinně, jak je to jen možné.
Pozměňovací návrh
112
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1
– Převádění klinických výsledků do klinické praxe.
Pochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště otázky dětí, žen a starých lidí.
– Převádění klinických výsledků do klinické praxe.
Studovat vylepšené rozpoznávání s pomocí počítačů, podpůrné systémy klinického rozhodování a jiné nástroje informačních technologií s cílem zlepšit pracovní postupy, zvýšit kvalitu diagnózy a léčby, snížit počet lékařských pochybení a snížit náklady a rovněž p ochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště otázky dětí, žen , starých lidí a zdravotně postižených.
Vytvářet aplikace pro telemedicínu (telemedical applications) pro geograficky vzdálené obyvatele Evropské unie, zejména na ostrovech a v horských oblastech.
Odůvodnění
Zdravotní péče není vždy nastavena tak, aby k ní měli náležitý přístup i zdravotně postižení a národnostní menšiny.
Výzkum v oblasti dostupnosti zdravotní péče pro znevýhodněné skupiny je nedostatečný a je nutné ho přezkoumat .
Podpůrné systémy klinického rozhodování a vylepšené rozpoznávání pomocí počítačů může pomoci při práci s rostoucí komplexností lékařských diagnóz a léčby.
Toto a další nástroje informačních technologií má potenciál dosáhnout průlomu v oblasti účinnosti zdravotní péče v nemocnicích a druhotné péče zlepšením pracovních postupů, kvality diagnózy, zapojení lidí do procesů a postupů, snížením lékařských pochybení a snížením nákladů.
Obyvatelé vzdálených regionů EU (zejména ostrovů a horských oblastí) mohou být zařazeni do skupin obyvatel, jejichž specifikou je nutno se zvláště zabývat z hlediska optimalizace poskytování zdravotní péče.
Cílem je podporovat aplikace pro telemedicínu pro vzdálené obyvatele v Evropské unii.
Pozměňovací návrh 113
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2
– Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
– Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, „přebudovat“ diagnostické a léčebné postupy, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči ( např. zdravotně postižených osob ), včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí) a komplikací během nemocniční léčby .
Pozměňovací návrh
114
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 3
– Zlepšená prevence chorob a lepší využívání léků.
Rozvíjet účinné zásahy do veřejného zdravotnictví se zaměřením na hlavní zdravotní faktory (například stres, strava nebo environmentální faktory) .
Identifikovat úspěšné zásahy v různých prostředích zdravotní péče pro zlepšení předepisování léků a zlepšení způsobu, jakým pacienti léky užívají (včetně hledisek farmakovigilance).
– Zlepšená prevence chorob a lepší využívání léků.
Rozvíjet účinné zásahy do veřejného zdravotnictví se zaměřením na hlavní zdravotní faktory.
Environmentální zdraví: analýza tří faktorů: syndromy a chronická expozice, vzájemné působení s toxickými látkami a směsmi takových látek, analýza genetických polymorfismů a imunologické testy, včetně testů transformace a aktivace lymfocytů.
Budou provedeny imunologické, toxikologické a epidemiologické studie.
Identifikovat úspěšné zásahy v různých prostředích zdravotní péče pro zlepšení předepisování léků a zlepšení způsobu, jakým pacienti léky užívají (včetně hledisek farmakovigilance).
Pozměňovací návrh 115
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 4a (nová)
– Využití vědecky testovaného komplementárního a alternativního lékařství.
Určit úspěšné zásahy v komplementárním a alternativním lékařství s cílem zlepšit zdraví evropských občanů.
Pozměňovací návrh
116
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 4b (nová)
– Vhodné využití nových technologií.
Poskytnout kapacity pro rychlý vývoj a rychlou výrobu lékařských opatření proti biologickým hrozbám a vznikajícím nemocem.
Odůvodnění
Racionální příspěvek genového inženýrství pro boj proti vznikajícím epidemiím spočívá zčásti v rychlosti, kterou poskytuje pro vývoj lékařských protiopatření a biologické výroby.
Pozměňovací návrh
117
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 4c (nová)
– Mezinárodní výzkum nemocí z povolání a pracovních úrazů.
Vytvořit a analyzovat údaje související s nemocemi z povolání a pracovních úrazů, vyvinout prevenci, diagnostické a terapeutické strategie (např. s ohledem na muskuloskeletární poruchy).
Odůvodnění
Práce prováděná v kontextu evropské sociální politiky a sociálního dialogu ukázala přidanou hodnotu jednotného přístupu k prevenci v oblasti nemocí z povolání a pracovních úrazů.
Tato společná politika musí být posílena současnou podporou výzkumným činnostem souvisejícím s diagnózou a léčbou těchto nemocí a úrazů.
Pozměňovací návrh
118
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 1 „Zdraví“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 4d (nová)
– Udržitelná optimalizace organizace výrobních postupů a aktivních přísad.
Odůvodnění
Optimalizace chemických (a fermentovaných) složek výroby aktivních přísad je nezbytná pro hospodářskou a environmentální udržitelnost zdravotnických technologií.
Pozměňovací návrh
119
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ nadpis „Cíl“
Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby a rybolovu způsobené zejména změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova.
Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků s cílem podpořit politiky Unie a pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální ekologické a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání , tvorbě a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti rybolovu, akvakultury, zemědělské výroby a chovu dobytka, včetně těch, které jsou způsoben y změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova a přímořských oblastí a způsoby splnění specifických potřeb spotřebitelů.
Výzkum se zaměří na integrování různých vědeckých poznatků s cílem vytvořit vyvážená, udržitelná a společensky přijatelná řešení a přístupy.
Povědomí veřejnosti by mělo usilovat o zlepšení schopnosti informované volby.
Pozměňovací návrh 120
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě a biotechnologii to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a na řízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, tvorbě, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě a biotechnologii to napomůže k vytváření nových činností a zvyšování konkurenceschopnosti evropských zemědělských, biotechnologických , semenářských a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Zvláště je třeba podporovat vysokou míru účasti MSP ve výzkumu .
Výzkum výživové fyziologie zdravého způsobu života, bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a na řízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Odůvodnění
Výživa nesmí být brána jen jako potenciální zdroj nemocí (obezita, alergie, TSE), ale též jako příspěvek ke zdravému způsobu života.
Je třeba využívat výzkumnou kapacitu MSP v Evropě a podporovat sdílení informací mezi nimi.
Pozměňovací návrh
121
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 2“Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie.
Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury.
Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.
Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie.
Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury , bezpečné potraviny z mořských živočichů a nápravy životního prostředí .
Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.
Pozměňovací návrh 122
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1
Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.).
Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, racionální reverzní genomika, systémová biologie, bioinformatika a konvergující technologie pro mikroorganismy ( především studie o metagenomice ) , rostliny a zvířata, včetně genového inženýrství, zachování a udržitelného využití jejich biologické rozmanitosti; úrodnost půdy; zdokonalené plodiny : pěstování a zdraví rostlin , technologické alternativy náhodné transgeneze rostlin a zdokonalené výrobní systémy v celé své rozmanitosti , včetně ekologického zemědělství, racionálního zemědělství a zemědělství chránícího krajinu, programů kvalitní výroby a dopadů GMO; hodnocení a umisťování rostlinných inovací na trh (odrůdy, semena); udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; integrovaný rozvoj venkova , včetně účasti občanské společnosti při plánování a rozhodování, racionální řízení využívání vody, zdraví a dobré životní podmínky a chov zvířat; včetně výzkumu vakcín a diagnózy ; alternativní strategie testování a metod, které nevyužívají zvířat , zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně epidemiologických studií, zoonóz a chorob spojených s krmivy ; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.).
Pozměňovací návrh
123
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2
„ Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická ; integrita ( a kontrola ) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost .
„ Od vidličky ke stolu, z moře na talíř“ : potraviny, včetně mořských produktů, zdraví a dobré životní podmínky spotřebitelská; společenská, kulturní, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity a alergií ; přínos některých potravin a způsobů stravování pro zdraví ; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i biologická ; integrita udržitelnost, posouzení rizik a kontrola potravinového řetězce; environmentální dopady suchozemských a vodních potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; dopady a odolnost potravinových řetězců vzhledem ke globálním změnám; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); rozvoj nových metod sledovatelnosti (jak pro geneticky modifikované, tak geneticky nemodifikované organismy); následky krmiv a veterinárních léků pro lidské zdraví .
Pozměňovací návrh 124
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3
– Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů ) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.
– Vědy o živé přírodě , biotechnologie a chemie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů ) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových výrobních metod pro biologické výrobce nebo biokatalytické druhy a organismy, nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; biodegenerace a bionáprava; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.
Vzhledem k potenciální konkurenci mezi konečným využitím zemědělských a lesních produktů bude zvláštní důraz kladen na optimalizaci systémů zabezpečujících slučitelnost produkce potravin, energie a surovin.
Pozměňovací návrh
125
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Cíl“
Umožnit, aby Evropa ovládala a formovala budoucí rozvoj informačních a komunikačních technologií (IKT), aby byly splněny požadavky evropské společnosti a hospodářství.
Činnosti posílí evropskou vědeckou a technologickou základnu v IKT, využitím IKT napomohou podpoře a podněcování inovací a zajistí, aby byl pokrok v IKT rychle přetvářen v přínos pro Evropské občany, podniky, průmyslová odvětví a vlády .
Umožnit, aby Evropa ovládala a formovala budoucí rozvoj informačních a komunikačních technologií (IKT), aby byly splněny požadavky evropské společnosti a hospodářství a zlepšila se konkurenceschopnost evropského průmyslu .
Činnosti posílí evropskou vědeckou a technologickou základnu a zajistí její světové prvenství v IKT, napomohou podpoře a podněcování inovací produktů i procesů a tvořivosti využitím IKT a zajistí, aby byl pokrok v IKT rychle přetvářen v přínos pro Evropské podniky, průmyslová odvětví a v konečném souhrnu pro všechny občany, zejména občany ohrožené vyčleňováním ze společnosti, jako jsou lidé s postižením, starší lidé nebo lidé se zvláštními obtížemi, pokud jde o přístup k IKT .
Prioritou by mělo být zmenšení digitální propasti.
IKT bude představovat základ společnosti založené na znalostech.
Pozměňovací návrh 126
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Informační a komunikační technologie jsou zásadní pro budoucnost Evropy a jsou základem pro uskutečňování lisabonské strategie.
Polovina případů zvýšení produktivity v našich hospodářstvích je vysvětlována dopadem IKT na produkty, služby a obchodní procesy.
IKT jsou hlavním činitelem v posilování inovací a tvořivosti a ve zvládnutí změny v hodnotových řetězcích ve všech odvětvích průmyslu a služeb.
IKT jsou nezbytně nutné k uspokojení zvýšené poptávky po zdravotní a sociální péči a k modernizaci služeb v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, učení, bezpečnost, energetika, doprava a životní prostředí.
IKT také podněcují pokrok v jiných oblastech vědy a techniky, protože přetvářejí způsob, jakým výzkumní pracovníci provádějí výzkum, spolupracují a inovují.
Informační a komunikační technologie jsou zásadní pro budoucnost Evropy a jsou základem pro uskutečňování lisabonské strategie.
Polovina případů zvýšení produktivity v našich hospodářstvích je vysvětlována dopadem IKT na produkty, služby a obchodní procesy.
IKT jsou hlavním činitelem v posilování inovací a tvořivosti a ve zvládnutí změny v hodnotových řetězcích ve všech odvětvích průmyslu a služeb.
IKT podpoří dostupnost a průhlednost řízení a postupy vytváření politiky.
IKT jsou nezbytně nutné k uspokojení zvýšené poptávky po zdravotní a sociální péči , která pochází zejména od starších lidí a lidí trpících některou formou postižení, a k modernizaci služeb v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, učení, bezpečnost, energetika, doprava a životní prostředí.
IKT hrají důležitou roli při řízení výzkumu a technologického rozvoje (VTR) a komunikace a podněcují pokrok v jiných oblastech vědy a techniky, protože přetvářejí způsob, jakým výzkumní pracovníci provádějí výzkum, spolupracují a inovují.
Pozměňovací návrh
127
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s pokračujícím začleňováním IKT a potřebou dále posouvat technologické hranice tvoří rozšiřující se program pro výzkum.
Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt složitost technologie a odhalit funkčnost na vyžádání ; umožnit velmi snadné používání, dostupnost a dosažitelnost technologií; poskytovat aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné, spolehlivé a lze je přizpůsobit kontextu a preferencím uživatelů.
Výzkumní pracovníci v oblasti IKT se na základě poptávky o větší hodnotě za nižší cenu účastní globální soutěže v dosahování další miniaturizace , zvládnutí procesu sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií a sbližování s jinými relevantními vědami a disciplínami a v budování systémů, které jim umožní se dále učit a vyvíjet.
Z těchto různých snah vzniká nová vlna technologií.
Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou také čerpat ze širší škály vědeckých a technických oborů, včetně biologických věd a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních a sociálních věd.
Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s pokračujícím začleňováním IKT a potřebou dále posouvat technologické hranice , jakož i vytvářet inovativní produkty a služby založené na IKT vysoké hodnoty tvoří rozšiřující se program pro výzkum.
Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt složitost technologie a zlepšit užitnost ; umožnit velmi snadné používání, dostupnost a dosažitelnost technologií; poskytovat aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné, spolehlivé a lze je přizpůsobit kontextu a preferencím uživatelů.
Současný výzkum v oblasti IKT se soustřeďuje na miniaturizaci , zvládnutí procesu sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií, včetně systému interoperability, a sbližování s jinými relevantními vědami a disciplínami a v budování systémů, které jim umožní se dále učit a vyvíjet.
Z těchto různých snah vzniká nová vlna technologií.
Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou také přispívat k rozšíření škály vědeckých a technických oborů, včetně biologických věd , chemie a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních , sociálních a společenských věd.
IKT pouze nevytváří nové technologie.
IKT se přímo podílí na vývoji.
Odvětví služeb, které prochází obdobím rozvoje, má stále významný potenciál spočívající ve větší koncentraci na vzájemnou vazbu mezi poskytováním služeb a IKT.
Odůvodnění
Systém interoperability usnadní sbližování a kompatibilitu, a tím prohloubí účinnost informačních komunikačních technologií.
Chemie může výrazně pomoci technologiím IKT a může z nich podstatným způsobem těžit v oblasti konkurenceschopnosti; proto mohou být výzkumné projekty, které spojují chemii a IKT, velmi plodné.
Malé a střední podniky představují hnací sílu budoucí evropské prosperity a jsou jediným motorem tvorby pracovních míst, který Evropa má.
Výrazné zapojení malých a středních podniků do sedmého rámcového programu je nezbytné pro naplnění lisabonské strategie.
Je potřeba zdůraznit řetězový efekt IKT technologie na růst, rozvoj a zaměstnanost ve všech odvětvích, a zaměřit se tak na možnosti využití technologie společností, a nejen na technologii samotnou.
Pozměňovací návrh
128
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2a (nový)
Výzkumná činnost IKT založená na vývojovém modelu „otevřeného zdroje“ potvrzuje své využití jako zdroj inovace a zvyšující se spolupráce.
Stojí za to prozkoumat, zdali by tento model spolupráce a inovace mohl být užitečný také pro jiné činnosti rámcového programu.
Odůvodnění
Stejně jako to platí pro software, je i vývojový model otevřeného zdroje založený na spolupráci společenství s širokým šířením, přístupem a možností opakovaného použití výsledků s minimálními omezeními.
Tento vývojový model podporuje zkoumání, odborné posouzení, opakované použití, přizpůsobení a zlepšení softwaru vyvinutého a poskytnutého ve společenství otevřeného zdroje.
Vývoj otevřeného zdroje je hlavním směrem pro inovace v odvětví IKT a přispívá k technickému pokroku i ke zvýšení konkurenceschopnosti.
Evropské podniky, a to velké i malé, univerzity a jednotliví vývojáři patří k světovým předním přispěvatelům k vývoji softwaru otevřeného zdroje.
Pozměňovací návrh
129
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2b (nový)
Výzkum IKT by neměl upřednostňovat jeden model podnikání před jinými.
Je důležité, aby zůstal k dispozici široký výběr modelů pro komerční využití výsledků výzkumu.
Odůvodnění
Je potřeba podpořit zásadu technologické neutrality.
Pozměňovací návrh
130
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
4
Činnosti v oblasti výzkumu IKT budou úzce propojeny s akcemi politiky pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci všeobecné a ucelené strategie.
Priority byly stanoveny po rozsáhlých konzultacích včetně informací získaných od řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech, jako je nanoelektronika, vestavěné systémy, mobilní komunikace, elektronická média, robotika software, služby a technologie typu Grid.
Činnosti v oblasti výzkumu IKT budou úzce propojeny s akcemi politiky pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci všeobecné a ucelené strategie.
Priority byly stanoveny po rozsáhlých konzultacích včetně informací získaných od řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech, jako je nanoelektronika, vestavěné systémy, mobilní komunikace, elektronická média, fotonika, robotika software, včetně softwaru Free, Libre a Open Source, služby a technologie typu Grid.
Odůvodnění
Neměla by se opomíjet evropská technologická platforma pro fotoniku.
Evropské firmy zaujímají přední místo na světě v rozvoji a udržování Softwaru Open Source (často označovaném jako FLOSS); trvalá podpora rámcového programu tomuto sektoru je pro jeho vedoucí postavení nezbytná.
Pozměňovací návrh
131
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 1
– Nanoelektronika , fotonika a integrované mikro- a nanosystémy.
Posouvání hranic miniaturizace, integrace, různorodosti a hustoty; zvýšení výkonnosti a vyrobitelnosti za nižších nákladů; usnadnění zapojování IKT do řady aplikací; rozhraní; základní výzkum vyžadující zkoumání nových koncepcí
– Mikro-, nano- a optoelektronika , fotonika, matematika a integrované mikro- a nanosystémy.
Posouvání hranic miniaturizace, integrace, různorodosti a hustoty; zvýšení výkonnosti a vyrobitelnosti za nižších nákladů; usnadnění zapojování IKT do řady aplikací; rozhraní; základní výzkum vyžadující zkoumání nových koncepcí
Odůvodnění
Mikro- a optoelektronika jsou základní technologie pro nové součásti a systémy a jsou nezbytnou podmínkou pro nová řešení v oblasti IKT.
Matematické modelování a vědecké programování hrají ve složitých průmyslových technologiích významnou, i když často neviditelnou roli.
Jazyk modelování a abstrakce je matematika, která umožňuje nasměrovat tuto složitost směrem k inovaci.
Virtuální laboratoře jsou matematické nástroje na zkvalitňování materiálů a výrobních procesů, ale také rozvoje životního prostředí a hospodářství bez nákladných praktických pokusů.
Evropa zaujímá silnou pozici v oblasti aplikované matematiky jakožto klíčové technologie s výrazným dopadem na řadu oblastí, jako je navrhování a výroba moderních ocelí nebo vhodné rozmístění sítí mobilních telefonů.
Pozměňovací návrh
132
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 3
– Vestavěné systémy, počítače a řízení: výkonné, bezpečné a distribuované výpočetní a komunikační systémy, které jsou vestavěné v objektech a fyzických infrastrukturách a které mohou řídit své okolí a mohou se mu přizpůsobovat.
– Vestavěné systémy, počítače, skladování a řízení : výkonné, bezpečné a distribuované výpočetní , skladovací a komunikační systémy, které jsou vestavěné v objektech a fyzických infrastrukturách a které mohou řídit své okolí a mohou se mu přizpůsobovat.
Odůvodnění
Vývoj nových skladovacích systémů a technologií umožňuje zlepšení vestavěných systémů.
Pozměňovací návrh
133
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 6
Simulace, vizualizace, interakce a smíšené reality: nástroje pro inovační návrhy a tvořivost v oblasti produktů, služeb a digitálních médií a pro přirozenou, interakci a komunikaci bohatou na kontext, která integruje funkce přirozené řeči.
Simulace, vizualizace, interakce a smíšené reality: nástroje pro inovační návrhy , podpora rozhodování a tvořivost v oblasti produktů, služeb a digitálních médií a pro přirozenou, interakci a komunikaci bohatou na kontext, která integruje funkce přirozené řeči.
Odůvodnění
Je důležité podporovat využívání IKT při řízení podniků.
Pozměňovací návrh
134
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 6a (nová)
– Přechod na 4. generaci mobilních systémů a související průlomové technologie v oblasti digitálního přenosu a antén.
Odůvodnění
4. generace systémů v Japonsku dospěla do slibné fáze studií a definování.
Evropa se na cestě ke čtvrté generaci opožďuje.
Pozměňovací návrh
135
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 6b (nová)
– Optické spínače a související možnosti kontroly sítí.
Odůvodnění
Nové optické technologie otevírají značné možnosti evropskému průmyslu.
Možnosti kontroly jsou předmětem zájmu pro provozovatele sítí, neboť jim umožňují vytvářet nové konfigurace služeb.
Pozměňovací návrh
136
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 poslední odstavec za pododrážkami
Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů, včetně nových poznatků z fyziky, biotechnologií, věd o živé přírodě a o materiálech pro miniaturizaci zařízení IKT na velikosti srovnatelné a umožňující interakci s živými organismy, pro zvýšení výkonnosti systémového inženýrství a zpracovávání informací a pro modelování a simulaci živých organismů.
Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů, včetně nových poznatků z fyziky, biotechnologií, věd o živé přírodě, matematice a o materiálech pro miniaturizaci zařízení IKT na velikosti srovnatelné a umožňující interakci s živými organismy, pro zvýšení výkonnosti systémového inženýrství a zpracovávání informací a pro modelování a simulaci živých organismů.
Otázky udržitelnosti musí být v této oblasti rovněž řešeny, a to zejména v oblasti elektroniky (přístupy týkající se nižší spotřeby materiálu, spotřeby energie, recyklace a odpadů, „konce životního cyklu“).
Odůvodnění
Otázky udržitelnosti jsou v oblasti elektroniky stále důležitější a stále více se stávají součástí evropské právní úpravy.
Provádění směrnic Komise vyžaduje přístup založený na celém životním cyklu produktů, jakož i spolehlivé údaje a konstrukční metody pro životní prostředí specificky uzpůsobené potřebám elektronického odvětví.Matematické modelování a vědecké programování hrají ve složitých průmyslových technologiích významnou, i když často neviditelnou roli.
Jazyk modelování a abstrakce je matematika, která umožňuje nasměrovat tuto složitost směrem k inovaci.
Virtuální laboratoře jsou matematické nástroje na zkvalitňování materiálů a výrobních procesů, ale také rozvoje životního prostředí a hospodářství bez nákladných praktických pokusů.
Evropa zaujímá silnou pozici v oblasti aplikované matematiky jakožto klíčové technologie s výrazným dopadem na řadu oblastí jako je navrhování a výroba moderních ocelí nebo vhodné rozmístění sítí mobilních telefonů.
Pozměňovací návrh
137
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 3
– Robotické systémy: pokročilé autonomní systémy; poznávání, ovládání, akční dovednosti, přirozená interakce; miniaturizace
– Robotické systémy : pokročilé autonomní systémy; poznávání, ovládání, akční dovednosti, přirozená interakce a spolupráce ; miniaturizace.
Odůvodnění
Pojem „spolupráce“ je konkrétním odkazem na průmyslové využití robotických systémů jak ve službách, tak ve výrobním odvětví, a měl by zde proto být uveden.
Pozměňovací návrh
138
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 úvodní část
– IKT vycházející vstříc společenským výzvám: Nové systémy a služby v oblastech veřejného zájmu, zvyšující kvalitu, účinnost, přístup a inkluzivnost; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je asistované žití v domácím prostředí.
– IKT vycházející vstříc společenským výzvám: Nové systémy a služby v oblastech veřejného zájmu, zvyšující kvalitu, účinnost, sociální inkluzivnost , zejména s ohledem na přístupnost pro postižené ; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je asistované žití v domácím prostředí.
Pozměňovací návrh
139
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 podpododrážka -1 (nová)
- Nové modely podnikání pro IKT: vytvářet a definovat nové modely podnikání pro IKT ve spolupráci s tématy, kde budou IKT hrát zásadní roli ve změně přístupu k výrobě a službám (např. doprava, zdraví, energetika, životní prostředí).
[Projekty vytvořené v rámci tohoto společného výzkumu by měly být testovány ve specifických situacích.
Tyto společné snahy by měly být podporovány prostřednictvím přístupu napříč tématy, uvedeným v příloze 1.]
Odůvodnění
Nové příležitosti pro IKT vznikají ve spojení se vznikajícími socio-ekonomicko-ekologickými problémy.
Z toho mohou těžit zejména odvětví dopravy, zdraví, energetiky rozšířeným uplatňováním technologií IKT.
V zájmu umožnění těchto nových aplikací musejí být definovány nové modely podnikání a hodnotové řetězce, které povzbudí investice do souvisejících inovačních iniciativ.
Pozměňovací návrh
140
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 podpododrážka 1
- v oblasti zdraví , zlepšení prevence chorob, včasná diagnóza a personalizace; samostatnost, bezpečnost a mobilita pacientů; zdravotní informační prostor pro objevování znalostí;
- v oblasti zdraví , zlepšení prevence chorob, včasná diagnóza a personalizace; samostatnost, bezpečnost a mobilita pacientů; zdravotní informační prostor pro objevování znalostí; řízení znalostí, včetně úspory výdajů na zdravotní péči.
Odůvodnění
Účinnost a efektivnost systémů zdravotnictví se měří mimo jiné řízením znalostí a schopností různých úrovní vlády řídit výdajovou kapacitu, kvalitu služeb a informační tok za použití modelů sledování, posuzování a kontroly.
Pozměňovací návrh
141
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3, „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 podpododrážka 3
– v oblasti mobility; „inteligentní" dopravní systémy a vozidla založená na IKT, umožňující rychlejší, pohodlnější a efektivní přepravu osob a zboží.
- v oblasti mobility; „inteligentní“ dopravní systémy a vozidla i plavidla založená na IKT, umožňující rychlejší, pohodlnější a efektivní přepravu osob a zboží, a to způsobem šetrným k životnímu prostředí .
Odůvodnění
Kromě toho, že IKT mohou učinit mobilitu bezpečnější a pohodlnější, nesmíme zapomínat na to, že budou muset sehrát klíčovou roli při omezování rozsáhlého znečišťování, které nyní způsobuje systém dopravy.
Slovo „plavidlo“označuje tuto činnosti přesněji.
Pozměňovací návrh
142
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 podpododrážka 5
- v oblasti veřejné moci; účinnost, otevřenost a odpovědnost, pro veřejnou správu světové úrovně a odkazy na občany a podniky, podpora demokracie.
- v oblasti veřejné moci , regionálních a místních orgánů ; účinnost, otevřenost a odpovědnost, pro veřejnou správu světové úrovně a odkazy na občany a podniky, podpora demokracie.
Odůvodnění
Projekty pro výzkum a demonstrace jsou potřebné pro určení toho, které politiky a strategie jsou nejpraktičtější a nejúčinnější pro města, aby hrály svou úlohu při podpoře využití IKT a při usnadnění většího místního příspěvku k modernizaci služeb poskytovaných pro evropské občany a podniky a v oblastech veřejného zájmu, jako jsou vzdělávání, učení a bezpečnost.
Vlády, regionální a místní orgány musejí v rámci svých pravomocí poskytovat občanům prvotřídní služby.
Pozměňovací návrh
143
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3. „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 podpododrážka 5a (nová)
– v oblasti bezpečnosti ; podle pokynů stanovených v tématech „Bezpečnost“ a „vesmír“.
Odůvodnění
Seznam by nebyl úplný bez odkazu na bezpečnost, i když je toto téma uvedeno v jiné části rámcového programu.
Pozměňovací návrh 144
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1 podpododrážka 5b (nová)
- využívání práce nebo služeb otevřených veřejnosti: projektování a vývoj pokusných simulátorů pro krizové situace přírodního původu (přírodní katastrofy) nebo zapříčiněné člověkem (útoky, terorismus atd.).
Odůvodnění
IKT mohou užitečně přispět k prevenci a účinné reakci na krizové situace přírodního původu nebo situace zapříčiněné člověkem, které ovlivňují práce a služby otevřené veřejnosti.
Pozměňovací návrh
145
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2 podpododrážka -1 (nová)
- systémy založené na IKT na podporu přenosu a jejich aplikace na zdroje kulturního dědictví .
Odůvodnění
Přenos aplikací IKT na tuto pro Evropu důležitou oblast, odvětví kultury, které je obvykle konvenčnější a reaguje pomaleji na příležitosti skýtané novými technologiemi, má velký význam pro konkurenceschopnost Evropy a napomáhá podpoře malých a středních podniků a vytváření nových, nepřenosných pracovních míst.
Rychlé pronikání IKT do všech odvětví je evropským cílem.
Pozměňovací návrh
146
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2 podpododrážka 1
– nové mediální vzory a nové formy obsahu; vytváření interaktivního digitálního obsahu; obohacené zkušenosti uživatelů; rentabilní doručování obsahu.
– nové mediální vzory a nové formy obsahu; vytváření interaktivního digitálního a všem přístupného obsahu; obohacené zkušenosti uživatelů; rentabilní doručování obsahu.
Pozměňovací návrh 147
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2 podpododrážka 2
- učení za podpory technologií; adaptivní a kontextualizovaná řešení pro učení; aktivní učení;
- učení za podpory technologií , včetně přenosu znalostí a zkušeností ; adaptivní a konceptualizovaná řešení pro učení; aktivní učení.
Odůvodnění
V odvětvích hospodářství, která mají potíže s obnovou pracovních sil, zejména v oblasti stavebnictví, je ještě důležitější rozvíjet informační a komunikační média schopná podporovat přenos znalostí a zkušeností v rámci prvotní i pokračující přípravy.
Pozměňovací návrh
148
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2 podpododrážka 3
- systémy založené na IKT pro postupnou podporu přístupnosti a používání digitálních kulturních zdrojů a prostředků, ve vícejazyčném prostředí.
- systémy založené na IKT pro postupnou podporu přístupnosti a používání digitálních kulturních (a vědeckých) zdrojů a prostředků, ve vícejazyčném a multikulturním prostředí .
Odůvodnění
Rozmanitost Unie nemůže a nesmí vylučovat multikulturalismus, který patří k našim největším kladům.
Pozměňovací návrh
149
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 3 podpododrážka 2
výroba: rychlé a adaptivní navrhování, výroba a dodávky značně personalizovaných výrobků; digitální a virtuální výroba; modelovací, simulační a prezentační nástroje; miniaturní a integrované výrobky IKT.
výroba: včetně tradičních průmyslových odvětví : rychlé a adaptivní navrhování, výroba a dodávky značně personalizovaných výrobků; digitální a virtuální výroba; modelovací, simulační a prezentační nástroje; miniaturní a integrované výrobky IKT; zkvalitnění průmyslových procesů založených na IKT;
Odůvodnění
Matematické modelování a vědecké programování hrají ve složitých průmyslových technologiích významnou, i když často neviditelnou roli.
Jazyk modelování a abstrakce je matematika, která umožňuje nasměrovat tuto složitost směrem k inovaci.
Virtuální laboratoře jsou matematické nástroje na zkvalitňování materiálů a výrobních procesů, ale také rozvoje životního prostředí a hospodářství bez nákladných praktických pokusů.
Evropa zaujímá silnou pozici v oblasti aplikované matematiky jakožto klíčové technologie s výrazným dopadem na řadu oblastí, jako je navrhování a výroba moderních ocelí nebo vhodné rozmístění sítí mobilních telefonů.
Tradiční průmyslová odvětví stále hrají v Unii důležitou roli, a nesmějí být proto vyčleňována z procesu přizpůsobování se novým informačním a komunikačním technologiím.
Pozměňovací návrh
150
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 3 podpododrážka 2a (nová)
- Sledování řízení a výkonu podniků v reálném čase prostřednictvím účinných a výkonných nástrojů podpory rozhodování a kopírování, shromažďování a zpracovávání dat.
Odůvodnění
Je důležité podporovat využívání IKT při vedení podniků.
Pozměňovací návrh
151
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 3a (nová)
- IKT podporující nemovité dědictví.
Odůvodnění
Ve Francii tvoří 70 % majetku jednotlivců budovy.
V celé Evropě bude tento poměr pravděpodobně podobný.
Je nezbytné uchovat hodnotu tohoto společného dědictví, a to včetně podpory prostřednictvím informačních a komunikačních technologií (například vytvořením identifikačních průkazů pro budovy).
Pozměňovací návrh
152
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 4
– IKT pro důvěru a důvěryhodnost: správa identit; ověření a oprávnění; technologie zlepšující soukromí; správa práv a majetku; ochrana proti ohrožení z internetu.
– IKT pro důvěru a důvěryhodnost: správa identit; ověření a oprávnění; technologie zlepšující soukromí; správa práv a majetku založená na interoperabilitě a otevřených standardech; ochrana soukromí proti ohrožení z internetu ; sledování oblastí významných pro zachování bezpečnosti/soukromí .
Odůvodnění
Ohrožení soukromí by mohlo být přehlédnuto, pokud nebude vytvořen zvláštní výbor s cílem je zajistit; JRC je instituce EU, která je oprávněná převzít iniciativu výboru, protože se v posledních několika letech rozsáhle zabýval otázkami bezpečnosti a soukromí.
Evropské podniky potřebují záruky interoperability a otevřené standardy (open standards), mají-li plně využít možností řešení správy identit.
Tyto záruky zabraňují nežádoucím omezením volné soutěže, a to pro poskytovatele jak softwarových, tak hardwarových řešení.
Předmětem, který je chráněn správou identit proti ohrožení z internetu, je soukromí.
Pozměňovací návrh
153
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 3 „Informační a komunikační technologie“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4
Budoucí a vznikající technologie: podporovat výzkum na hranici znalostí v hlavních IKT a v kombinaci s jinými příslušnými oblastmi a obory; podporovat nové myšlenky a radikálně nové způsoby využívání a zkoumání nových možností ve výzkumných plánech pro IKT.
Budoucí a vznikající technologie: podporovat výzkum na hranici znalostí v hlavních IKT a v kombinaci s jinými příslušnými oblastmi a obory; podporovat nové myšlenky , jako je kvantová informační technologie a radikálně nové způsoby využívání a zkoumání nových možností ve výzkumných plánech pro IKT.
Odůvodnění
Kvantová informační technologie je důležitým příkladem progresivního výzkumu v odvětví IKT.
Celosvětové prvenství Evropy v této oblasti by mělo být dále posilováno.
Pozměňovací návrh
154
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1a (nový)
Zvláštní pozornost bude věnována problematice šíření výzkumných poznatků, aby se staly dostupnými pro podniky, zejména malé a střední podniky, a pro společnost obecně.
Odůvodnění
Pro znalosti a pokrok v této oblasti výzkumu je podstatné, aby byly řádně zveřejňovány a tím se umožnilo podnikům, zejména MSP, jich využívat a také přiblížit vědu společnosti.
Pozměňovací návrh 155
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Evropské technologické platformy v oblastech, jako jsou nanotechnologie, výroba, ocelářství, chemický průmysl , doprava, stavebnictví, bezpečnost při práci, textilní průmysl, odvětví papíru a celulózy pomáhají stanovovat společné priority a cíle výzkumu.
Kromě příslušných priorit pro průmyslové odvětví a jejich integrace pro odvětvové aplikace budou řešeny příslušné otázky politiky, nařízení, standardizace a dopadů, přičemž je třeba pružně reagovat na nové politické potřeby, které vznikají.
Evropské technologické platformy v oblastech, jako jsou nanotechnologie, nanomedicína, fototonika, výroba, výroba energie, ocelářství, chemický průmysl , energetika, nerostné suroviny , doprava, stavebnictví, bezpečnost při práci, textilní průmysl, keramický průmysl , odvětví papíru a celulózy pomáhají stanovovat společné priority a cíle výzkumu.
Kromě příslušných priorit pro průmyslové odvětví a jejich integrace pro odvětvové aplikace budou řešeny příslušné otázky politiky, nařízení, standardizace a dopadů, přičemž je třeba pružně reagovat na nové politické potřeby, které vznikají.
Pozměňovací návrh 156
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“ nadpis „Činnosti“
Nanovědy, nanotechnologie
- Vytváření nových znalostí o jevech závislých na rozhraní a velikosti; řízení vlastností materiálů pro nové aplikace na nanoúrovni; integrace technologií na nanoúrovni; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro označování a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii; dopad na lidskou bezpečnost , zdraví a prostředí; metrologie, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií.
Nanovědy, nanotechnologie
- Vytváření nových znalostí o jevech závislých na rozhraní a velikosti; řízení vlastností materiálů pro nové aplikace na nanoúrovni; integrace technologií na nanoúrovni; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanooptika, nanobiotechnologie, nanostroje a nanosystémy; nanovektory; metody a nástroje pro označování a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii výrobu základních materiálů a složek ; nanolékařství, jako je regenerativní lékařství, cílené podávání a uvolňování léků, a nanodiagnostika včetně zobrazování; význam nanověd pro vědy o živé přírodě; nanoudržitelnost a nanospolehlivost, bezpečnost a zdraví lidí i zvířat , potravinového řetězce a prostředí, konkrétně s ohledem na možnost přímé interakce nanočástic s genetickým materiálem živých buněk ; metrologie, sledování a detekce , názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií.
Materiály
- Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech pro nové výrobky a procesy ; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru"; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně a mikroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály a hybridní materiály, včetně návrhu a řízení jejich zpracování.
Materiály
- Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech, zejména směsích, inteligentních materiálech a materiálech s multifunkčními povrchy pro různé aplikace , jakož i opravy/vylepšení stávajících ; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru"; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně a mikroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály, metamateriály, materiály inspirované světem biologie (biomimikry) a hybridní materiály, včetně návrhu a řízení jejich zpracování ; plánování a zlepšování materiálů, které pomáhají snižovat emise v průběhu celého životního cyklu .
Materiály s novými vlastnostmi jsou klíčové pro budoucí konkurenceschopnost evropského průmyslu a představují základ technického pokroku v mnoha oblastech, jako je zdraví, elektronika, energetika, doprava a bezpečnost.
Tato klíčová oblast významná pro mnohé technologie, která tvoří jednu z hlavních průmyslových dovedností Evropy, by měla být zvláště posílena.
Nová výroba
- Vytváření podmínek a aktiv pro výrobu založenou na znalostech, včetně budování, vývoje a ověřování platnosti nových vzorů, v reakci na vznikající potřeby průmyslu; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní, propojenou výrobu založenou na znalostech; vývoj nových konstrukčních koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, biotechnologie, informační technologie a odpovídajících konstrukčních požadavků) pro další generaci výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám.
Nová výroba
– Vytváření podmínek a aktiv pro výrobu založenou na znalostech, včetně budování, vývoje a ověřování platnosti nových vzorů, v reakci na vznikající potřeby průmyslu; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní, propojenou výrobu založenou na znalostech , (včetně projektování bioprodukčních a biokatalických kmenů) ; vývoj nových konstrukčních koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, biotechnologie, geotechnologie, informační a optické technologie a odpovídajících konstrukčních požadavků) pro další generaci výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám ; zavádění vysoce výkonných výrobních technologií; podpora výrobních technologií s nižším dopadem na emise CO 2 .
Integrace technologií pro průmyslové aplikace
– Integrace nových znalostí a technologií týkajících se nanotechnologie, materiálů a výroby v odvětvových a meziodvětvových aplikacích, jako je zdravotnictví, stavebnictví, doprava, energetika, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, odvětví papíru a celulózy, strojírenství.
Integrace technologií pro průmyslové aplikace
– Integrace nových znalostí a technologií (např. matematické přístupy a nástroje) týkajících se nanotechnologie, materiálů a výroby v odvětvových a meziodvětvových aplikacích, jako je zdravotnictví, stavebnictví, keramický průmysl, doprava, energetika, chemie, nerosty , životní prostředí, obuvnický , textilní a oděvní průmysl, odvětví papíru a celulózy, strojírenství , ocel .
Odůvodnění
V oblasti nanověd, nových materiálů a výrobních technologií (NMP) má Evropa výrazné vědecké a průmyslové dovednosti.
Tyto oblasti jsou velmi významné pro vedoucí postavení Evropy a ve světových technologiích nabízejí výborný zaměstnanostní a vývozní potenciál a vynikající pákový efekt pro 7FP, pokud jde o příspěvek pro růst zaměstnanosti.
Nadměrný počet žadatelů u tematické priority NMP v rámci 6FP (míra odmítnutých žadatelů až 90 % – odrazující od účasti, omezující potenciál) je jasným ukazatelem toho, že tyto oblasti potřebují výrazně vyšší financování.
Pozměňovací návrh
CA 157
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Cíl“
Transformování současného energetického systému založeného na fosilních palivech v udržitelnější systém založený na různorodém souboru energetických zdrojů a nosičů se zvýšenou energetickou účinností pro řešení výzev stability zásobování a změny klimatu, při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropských energetických odvětví.
Transformování současného energetického systému založeného na fosilních palivech v nejudržitelnější a energeticky nejúčinnější hospodářství na světě do roku 2020 založené na různorodém souboru energetických zdrojů a nosičů, se zvláštní pozorností věnovanou zdrojům energie s nižšími emisemi CO 2 , se zvýšenou energetickou účinností, úsporou energií a omezením skleníkového efektu pro řešení výzev stability zásobování a změny klimatu, při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropských energetických odvětví.
Pozměňovací návrh
158
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Energetické systémy čelí důležitým úkolům.
Naléhavá potřeba vyvinout přiměřená a včasná řešení je odůvodněna znepokojivými trendy v celosvětové poptávce po energiích (s očekávaným růstem o 60 % v příštích 30 letech) , potřebou výrazně snížit emise skleníkových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, nepříznivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích.
Výzkum a demonstrace jsou zapotřebí pro poskytnutí ekologických a rentabilních technologií a opatření, která umožní, aby EU splnila své cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a aby uskutečnila své závazky týkající se energetické politiky, jak je popsáno v zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií.
Energetické systémy čelí důležitým úkolům.
Naléhavá potřeba objevit a vyvinout přiměřená a včasná řešení je odůvodněna znepokojivými scénáři v celosvětové poptávce po energiích , omezeností konvenčních zásob ropy a zemního plynu a potřebou výrazně snížit emise skleníkových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, nepříznivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích.
Výzkum energií je důležitým příspěvkem pro zajištění dostupných nákladů na energie pro naše občany a průmysl.
Výzkum a demonstrace jsou zapotřebí pro poskytnutí ekologických a rentabilních technologií , vytváření bezpečnějších aplikací pro jadernou energii v Evropě a ve zbytku světa a pro opatření, která umožní, aby EU splnila své cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a aby uskutečnila své závazky týkající se energetické politiky, jak je popsáno v zelené knize o energetické účinnosti z roku 2005 a v zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií.
Odůvodnění
Zelená kniha o energetické účinnosti z roku 2005 stojí za zmínku.
Jaderná energie zůstává významnou součástí energetických dodávek a tím i evropské energetické agendy.
Proto je důležité vytvářet bezpečnější a trvanlivější aplikace pro jadernou energii.
Rostoucí poptávka po energiích musí být viděna v kontextu stále se zmenšujících zdrojů a změn klimatu.
Pozměňovací návrh
159
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Evropa dosáhla světového prvenství v řadě energetických technologií.
Je průkopníkem v moderních technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů energií, například v bioenergetice a větrné energetice.
EU je také globálním konkurentem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné schopnosti v oblasti zachycování a zbavování uhlíku.
Tato postavení však neustále ohrožuje konkurence (zejména ze Spojených států a Japonska).
Evropa dosáhla světového prvenství v řadě technologií na výrobu energií a energeticky účinných technologií.
Je průkopníkem v moderních technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů energií, například ve sluneční energii, bioenergetice a větrné energetice.
EU je také globálním konkurentem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné schopnosti v oblasti zachycování a zbavování uhlíku.
Tato postavení však nyní čelí konkurenci (zejména ze Spojených států a Japonska).
Snahy evropského průmyslu o vývoj méně znečišťujících technik výroby by proto měly být podporovány specifickými projekty.
Pozměňovací návrh
160
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Radikální transformace energetických systémů vyžaduje nové technologie s riziky, která jsou příliš vysoká a jejichž přínos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění.
V mobilizování soukromých investic a evropského úsilí by proto měla sehrávat klíčovou roli veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány uceleněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií.
V této souvislosti sehrávají podstatnou roli evropské technologické platformy tím, že koordinovaně mobilizují potřebné výzkumné úsilí.
Níže jsou uvedeny činnosti pro splnění tohoto cíle.
Součástí je i specifická činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytovat podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s rolí evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních činností v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie.
Radikální transformace energetických systémů ve spolehlivý, konkurenceschopný a udržitelný energetický systém s nižšími nebo žádnými emisemi CO 2 vyžaduje nové materiály a technologie s riziky, která jsou příliš vysoká a jejichž výnos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění.
V mobilizování soukromých investic a evropského úsilí by proto měla sehrávat klíčovou roli veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány uceleněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií.
V této souvislosti sehrávají podstatnou roli evropské technologické platformy tím, že koordinovaně mobilizují potřebné výzkumné úsilí.
Níže jsou uvedeny činnosti pro splnění tohoto cíle.
Součástí je i specifická činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytovat podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s rolí evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních činností v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie.
Pozměňovací návrh
161
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1
Integrovaná činnost určená k poskytnutí silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví v EU zabývající se palivovými a vodíkovými články pro stacionární, přenosné a dopravní aplikace.
Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění.
Integrovaná činnost určená k poskytnutí silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví v EU zabývající se palivovými a vodíkovými články pro stacionární, přenosné a dopravní aplikace.
Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění a organizaci systému výroby, sběru a zpracování biomasy pro přímou výrobu vodíku .
Odůvodnění
Tato technologie se ukazuje jako velmi slibná, neboť by i v krátké době mohla dodávat vodík na konkurenceschopné úrovni z hlediska ceny a množství.
Pozměňovací návrh
162
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2
Technologie pro zvýšení celkové účinnosti konverze, která snižuje náklady na výrobu elektřiny z původních obnovitelných zdrojů energie, a vývoj a demonstrace technologií vhodných pro různé regionální podmínky.
Technologie pro zvýšení celkové účinnosti konverze, která snižuje náklady na výrobu elektřiny z původních obnovitelných zdrojů energie, včetně odpadů, a vývoj a demonstrace technologií vhodných pro různé regionální podmínky.
Odůvodnění
Je nezbytné zde uvést a vzít v úvahu potenciál „biologického rozkladu odpadů“ pro výrobu energie.
Pozměňovací návrh
163
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3
Integrované konverzní technologie: vyvíjet a snižovat náklady pevných, kapalných a plynných paliv (včetně vodíku) vyrobených z obnovitelných zdrojů energie, se zaměřením na rentabilní výrobu a používání uhlíkově neutrálních paliv, zejména kapalných biopaliv pro dopravu.
Integrované konverzní technologie: vyvíjet a snižovat náklady pevných, kapalných a plynných paliv (včetně vodíku) vyrobených z obnovitelných zdrojů energie, včetně energetických plodin, biomasy a odpadu, se zaměřením na rentabilní výrobu , skladování, distribuci a používání uhlíkově neutrálních paliv, zejména kapalných biopaliv pro dopravu , včetně energetických plodin specificky vylepšených za použití klasických i biotechnologických šlechtitelských metod a výroby elektřiny .
Odůvodnění
Měla by být zahrnuta celá hodnota.
Plodiny specificky vylepšené pro energetické využití zásadně zlepší účinnost, a tím i konkurenceschopnost alternativních dodávek energií.
Pomohou otevření nových trhů, a tím i příležitostem k novým investicím, specializacím a rozvoji evropského zemědělství a venkovských oblastí.
Má význam zkoumat tyto činnosti vzhledem k nebezpečnosti vodíku.
Navíc logicky zapadají do výrobního cyklu.
Pozměňovací návrh
164
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4
Technologie na zvýšení účinnosti a snížení nákladů na ohřev a chlazení z obnovitelných zdrojů, zajišťující jejich využití v různých regionálních podmínkách.
Technologie a infrastruktury na zvýšení účinnosti a snížení nákladů na ohřev a chlazení z obnovitelných zdrojů, zajišťující jejich využití v různých regionálních podmínkách.
Odůvodnění
Oblastní a místní systémy vytápění/chlazení jsou jedním z prostředků zásadního zvýšení podílu obnovitelných energií a napomáhají i úspoře nákladů.
Pozměňovací návrh
165
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5 nadpis a odstavec
Technologie zachycování a uchovávání CO 2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi
Technologie zachycování a uchovávání CO 2 a transformační technologie pro využití jako suroviny .pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi
Výrazně snižovat environmentální dopad používání fosilních paliv se zaměřením na vysoce efektivní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a uchovávání CO 2 .
Výrazně snižovat nepříznivý environmentální dopad používání fosilních paliv se zaměřením na vysoce efektivní a/nebo parní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a uchovávání CO 2 a transformační technologii, zejména uchovávání v podzemí a obohacené atmosféry CO 2 k urychlení růstu rostlinných organizmů .
Pozměňovací návrh
166
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 6 nadpis a odstavec
Technologie čistého spalování uhlí
Technologie čistého spalování uhlí a dalších fosilních paliv
Podstatně zlepšit efektivitu, spolehlivost a náklady elektráren prostřednictvím vývoje a demonstrace konverzních technologií čistého spalování uhlí .
Podstatně zlepšit efektivitu, spolehlivost a náklady elektráren prostřednictvím vývoje a demonstrace energetických konverzních technologií založených na čistém spalování uhlí a dalších fosilních paliv, plynných nebo kapalných paliv a alternativních paliv a rovněž zavést vyspělé chemické konverzní technologie na výrobu energie, tepla, chemikálií a paliv.
Pozměňovací návrh
167
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 7
Zvýšit efektivitu, bezpečnost a spolehlivost evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí např. přetvářením současných elektrických rozvodných sítí v interaktivní sítě služeb (zákazníci/provozovatelé) a odstranit překážky zavádění a účinné integrace distribuovaných a obnovitelných zdrojů energie.
Zvýšit efektivitu, bezpečnost a spolehlivost evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí např. přetvářením současných elektrických rozvodných sítí v interaktivní sítě služeb (zákazníci/provozovatelé) rozvíjením možností uchovávání energie, odstraněním překážek a vytvářením inteligentních dálkově ovládaných měřících systémů .
Odstranit překážky zavádění a účinné integrace distribuovaných a obnovitelných zdrojů energie.
Vytvářet možnosti uchovávání, které nejsou zahrnuty do tématu „Vodíkové a palivové články“.
Koncepce a technologie zaměřené na zvýšení účinnosti a poměru nákladů a výnosů sítí pro ohřev a chlazení: Vytvářet integrované technologie/koncepce za účelem dodávek sítí pro ohřev a chlazení a za účelem podpory začlenění obnovitelných zdrojů energie do sítí pro ohřev a chlazení.
Odůvodnění
Vytvoření dálkově ovládaných měřících systémů je nezbytné pro dosažení cíle EU zvýšit účinnost, bezpečnost a spolehlivost evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí.
Výzkum dalších možností skladování hraje důležitou roli při realizaci zvýšeného podílu obnovitelných zdrojů energie.
Inteligentní energetické sítě by měly zahrnovat všechny druhy činností včetně lokálního ohřevu a chlazení, s nimiž by se mělo zacházet na stejném základě jako s elektroenergetickými a plynárenskými sítěmi.
Vyšší účinnost, bezpečnost a spolehlivost sítí rovněž zahrnuje řízení sítí.
Vývoj možností uchovávání elektrické energie je důležitý, především pro elektrickou energii vyrobenou z větrné energie.
Možností uchovávání jsou mimo jiné vodíkové a palivové články.
Pozměňovací návrh
168
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 8
Nové koncepce a technologie pro zvýšení energetické účinnosti a úspor pro budovy, služby a průmysl.
To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost, využívání nových technologií a technologií obnovitelných zdrojů energie a řízení poptávky po energii.
Nové koncepce a technologie pro zvýšení energetické účinnosti, například osvětlení, a omezení konečné a primární spotřeby energie pro budovy, s přihlédnutím k životnímu cyklu budov a staveb, dopravních systémů, služeb a průmyslu .
To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost (např. kogenerace) , využívání nových technologií souvisejících se spotřebou a technologií obnovitelných zdrojů energie a opatření řízení poptávky po energii , např. ve formě flexibilní spotřeby elektrické energie a opatření řízení spotřeby energie, jako jsou individuální dálkově ovládané měřící systémy .
Odůvodnění
V evropském energetickém systému tvoří v současnosti ztráty v rámci zásobovacího řetězce od prvotní konverze k dodávce ke konečnému zákazníkovi dvojnásobek množství konečné spotřebované energie.
Činnosti za účelem omezení tohoto čísla by proto neměly být měřeny v kilowatthodinách, ale v množství uspořené primární energie.
Systémový přístup by měl zahrnovat celý zásobovací řetězec od transformace energie ke konečnému spotřebiteli.
Jakýkoli přístup založený na vlivu na životní prostředí a energetickou účinnost budov musí zohledňovat životní cyklus specifický pro zastavěnou složku prostředí.
Nové koncepce technologií vy se měly soustřeďovat nejen na úspory energie konečnými spotřebiteli energie, ale měly by se soustředit také na nejúčinnější využití primární energie v palivu.
Kogenerace je jedinou běžně používanou technologií, která umožňuje zpracování primární energie na užitečnou tepelnou a elektrickou energii s účinností často vyšší než 90 %.
Technologie kogenerace se mimo jiné díky používání směrnice 2004/8/ES bude používat v širším rozsahu v Evropě.
Z tohoto důvodu by se měly podporovat činnosti zaměřené na hledání dalších funkčních řešení, protože běžným používáním této technologie lze dosáhnout velmi cenných energetických úspor v Evropě.
Ve Francii tvoří 70 % majetku jednotlivců budovy.
V celé Evropě bude tento poměr pravděpodobně podobný.
Je nezbytné uchovat hodnotu tohoto společného dědictví, a to včetně podpory prostřednictvím informačních a komunikačních technologií (například vytvořením identifikačních průkazů pro budovy).
Nemalé možnosti, jak výrazně zlepšit energetickou účinnost a úspory např. v budovách, nabízí osvětlení na základě pevné fáze (SSL, svítivé diody a lasery).
Podle „Vision paper“ nedávno zahájeného ETP fotonika, energické zavedení SSL může uspořit Evropě až 40 000 megawattů v době špičky odběru, což je ekvivalent 2 miliard barelů ropy a 50 milionů tun CO 2 za rok do roku 2015.
Vývoj opatření na řízení spotřeby, jako jsou individuální dálkově ovládané měřicí systémy, by mohl zlepšit energetickou účinnost a úspory energie prostřednictvím nabídky různých sazeb zákazníkům, nižší spotřeby ve špičce a zlepšením zabezpečení dodávek.
Nove systémy na úspory energie budou samy o sobě podporovat inteligentnější a cílenější využívání energie jako celku.
Je proto nezbytné podporovat nejen řízení spotřeby energie, ale také racionální využívání energie prostřednictvím udržitelného řízení využívání energie jednotlivými organizacemi.
Pozměňovací návrh
169
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 9
Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi pro poskytnutí vyčíslitelných cílů a scénářů pro střednědobý a dlouhodobý horizont;
Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi pro poskytnutí vyčíslitelných cílů a scénářů pro střednědobý a dlouhodobý horizont; vytváření nástrojů politiky pro výrazné urychlení nové energetické účinnosti, řízení na straně poptávky a koncepce a technologie obnovitelných zdrojů energie.
Pozměňovací návrh
170
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 5 „Energetika“ nadpis „Činnosti“ odrážka 9a (nová)
Polyvalentní výroba energie
Vývoj integrovaných energetických systémů zaměřených na uživatele, celkově vysoce účinných, s cílem využití nejlepších dostupných zdrojů energie šetrných k životní prostředí.
Zlepšení a rozvoj nových forem uchovávání energie.
Řízení propojení sítí těchto systémů s cílem zlepšení celkové účinnosti a kvality služeb.
Odůvodnění
Vzhledem k pokrokům polyvalentní výroby energie je pravděpodobné, že účinnost procesů energetické konverze se výrazně zlepší, v masovém měřítku budou využívány obnovitelné nebo relativně čisté zdroje energií, produkty těchto procesů (šetrnějších k životnímu prostředí než konvenční termoelektrická výroba elektrické energie) budou zařazeny do elektrických sítí a sníží se tak náklady na infrastrukturu, v důsledku čehož se prohloubí konkurenceschopnost.
Z tohoto důvodu máme za to, že je nezbytné zařadit polyvalentní výrobu energie jako specifickou oblast výzkumu, rozvoje a demonstrací.
Pozměňovací návrh
171
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Cíl“
Udržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím zlepšování znalostí o vzájemném působení biosféry, ekosystémů a lidských činností a vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek.
Důraz bude kladen na předvídání změn klimatických, ekologických, zemských a oceánských systémů; na nástroje a technologie ke sledování, prevenci a zmírňování environmentálních tlaků a rizik, včetně zdravotních rizik, jakož i na ochranu přirozeného a umělého životního prostředí.
Udržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím zlepšování znalostí o vzájemném působení klimatu, biosféry, ekosystémů a lidských činností , znalostí biologické rozmanitosti a jejího udržitelného využití a vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek.
Důraz bude kladen na předvídání změn klimatických, ekologických, zemských a oceánských systémů; na nástroje a technologie ke sledování, prevenci a zmírňování a úprav environmentálních tlaků a rizik, včetně zdravotních rizik, jakož i na ochranu a obnovu přirozeného a umělého životního prostředí.
Odůvodnění
Důležitost biologické rozmanitosti (v moři i na zemi) a jejího zachování je v měnícím se životním prostředí stále zjevnější (velký nárůst umělého prostředí, změna klimatu, využívání nových pozemků, rozvoj měst atd.).
Pokrok ve znalostech v tomto ohledu umožní zlepšit naše chápání odlišných ekosystémů a jejich vzájemného působení, a tak získat jasnější obraz změn spojených s globální změnou v zájmu dosažení trvale udržitelného rozvoje ve službách občanů.
Při zvažování vzájemného působení nelze na zemské systémy nahlížet izolovaně, protože na globální úrovni i v topograficky odlišných regionech dochází k významné zpětné vazbě mezi biosférou a atmosférou.
Toto hledisko zmínka o klimatu v souvislosti s rozvojem nástrojů pro prognózování nezahrnuje.
Odvrácení některých environmentálních tlaků nebo rizik může být obtížné.
Proto by měly být šetřeny způsoby, jak přizpůsobit tato rizika tak, aby se snížil jejich dopad na lidstvo a životní prostředí.
Ačkoli je předcházení rizikům hlavním způsobem ochrany životního prostředí, je důležité podporovat i výzkumné projekty na obnovu životního prostředí tam, kde jich je třeba, s přihlédnutím k tomu, že obnova vyžaduje dlouhou dobu, důmyslné technologie a velkou péči při zásazích.
Pozměňovací návrh
172
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Environmentální problémy přesahují státní hranice a vyžadují koordinovaný přístup na panevropské a často světové úrovni.
Přirozené zdroje Země a umělé životní prostředí jsou pod neustálým tlakem v důsledku rostoucí populace, urbanizace, neustálého rozšiřování zemědělských, dopravních a energetických odvětví, jakož i proměnlivosti a oteplování klimatu v místním, regionálním a celosvětovém měřítku.
Evropa se musí zapojit do nového udržitelného vztahu s životním prostředím při současném zvyšování konkurenceschopnosti a posilováním evropského průmyslu.
Vzhledem k míře, rozsahu a vysoké úrovni složitosti environmentálního výzkumu je pro dosažení kritického množství zapotřebí spolupráce v celé EU.
Spolupráce usnadňuje společné plánování, využívání propojených a interoperabilních databází a vývoj ucelených a rozsáhlých pozorovacích a prognostických systémů.
Environmentální problémy přesahují státní hranice a vyžadují koordinovaný přístup na panevropské a často světové úrovni.
Přirozené zdroje Země a umělé životní prostředí jsou pod neustálým tlakem v důsledku rostoucí populace, urbanizace, neustálého rozšiřování odvětví zemědělství, dopravy , stavebnictví a energetiky, jakož i proměnlivosti a oteplování klimatu v místním, regionálním a celosvětovém měřítku.
Evropa se musí zapojit do nového udržitelného vztahu s životním prostředím při současném zvyšování konkurenceschopnosti založené na jakosti nepoškozující životní prostředí a posilováním evropského průmyslu.
Vzhledem k míře, rozsahu a vysoké úrovni složitosti environmentálního výzkumu je pro dosažení kritického množství zapotřebí spolupráce v celé EU.
Spolupráce usnadňuje společné plánování, využívání propojených a interoperabilních databází a vývoj ucelených a rozsáhlých pozorovacích a prognostických systémů.
Odůvodnění
Environmentální požadavky a technologie zlepší konkurenceschopnost evropského průmyslu a současně zajistí udržitelnější budoucnost.
Sektor stavebnictví je v Evropě jedním z hlavních oborů produkujících emise a tlak na životní prostředí obecně.
Pozměňovací návrh
173
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Na úrovni EU je výzkum potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako je Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, cíle světové vrcholné schůzky o udržitelném rozvoji konané v roce 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, a příspěvky k práci mezinárodní skupiny odborníků pro změnu klimatu a iniciativy pro pozorování Země.
Kromě toho vyvstávají významné potřeby výzkumu ze stávajících a vznikajících politik na úrovni EU, z provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií, akčních plánů pro ekotechnologie a životní prostředí a zdraví a směrnic, jako je rámcová směrnice o vodě.
Na úrovni EU je výzkum potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako je Rámcová úmluva OSN o změně klimatu, Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, Úmluva OSN o boji proti rozšiřování pouští, Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách, cíle světové vrcholné schůzky o udržitelném rozvoji konané v roce 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, příspěvky k práci mezinárodní skupiny odborníků pro změnu klimatu a iniciativy pro pozorování Země a budoucí program ochrany půd.
Kromě toho vyvstávají významné potřeby výzkumu ze stávajících a vznikajících politik na úrovni EU, z provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií, akčních plánů pro ekotechnologie a životní prostředí a zdraví a směrnic, jako je rámcová směrnice o vodě , nebo akcí nutných ke zlepšení mechanismů týkajících se zachování sítě Natura 2000 .
Pozměňovací návrh
174
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ podnadpis „Odůvodnění“ odst.
3
EU potřebuje posílit své postavení na světových trzích s environmentálními technologiemi.
Takové technologie pomáhají při zajišťování udržitelného růstu poskytováním ekologicky efektivních řešení environmentálních problémů v různých měřítcích a ochranou našeho kulturního dědictví.
Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí.
Evropské technologické platformy pro dodávky vody a hygienu a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu akcí na úrovni EU a jejich plány výzkumu jsou brány v úvahu v níže uvedených činnostech.
Jiné platformy (například pro výstavbu a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu.
EU potřebuje posílit své postavení na světových trzích s environmentálními technologiemi.
Takové technologie přispívají k udržitelné konzumaci a výrobě a pomáhají při zajišťování udržitelného růstu poskytováním ekologicky efektivních řešení environmentálních problémů v různých měřítcích a ochranou našeho kulturního a přírodního dědictví.
Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí a vyšší konkurenceschopnosti, a současně zajišťují udržitelnější budoucnost pro příští generace.
Evropské technologické platformy pro dodávky vody a hygienu a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu akcí na úrovni EU a jejich plány výzkumu jsou brány v úvahu v níže uvedených činnostech.
Jiné platformy (například pro výstavbu a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu.
Pozměňovací návrh
175
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 1
– Tlak na životní prostředí a na podnebí: Fungování systémů podnebí a Země; opatření pro přizpůsobení a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; vzájemné působení podnebí , zemského povrchu a oceánu; a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy.
– Tlak na životní prostředí a na podnebí: Fungování systémů podnebí a Země a moře, včetně polárních regionů ; opatření pro přizpůsobení a zmírňování; znečištění a prevence znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; globální a regionální vzájemné působení atmosféry, zemského povrchu a oceánu; a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy , včetně dopadu stoupající hladiny moře na vzácné pobřežní oblasti a pobřežní města a dopadů na zvláště citlivé oblasti, jako jsou pobřežní a horské regiony .
Pozměňovací návrh
176
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 2
– Životní prostředí a zdraví: Interakce environmentálních podnětů způsobujících stres s lidským zdravím, včetně identifikace zdrojů, spojitost s vnitřním prostředím a dopad a vznikající rizikové faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro toxické látky, včetně nahrazování pokusů na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatele pro strategie prevence.
– Životní prostředí a zdraví: Interakce environmentálních podnětů způsobujících stres s lidským zdravím, včetně identifikace zdrojů, spojitost s vnitřním prostředím a dopad a vznikající rizikové faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro toxické látky, včetně umělých buněk a jiných forem nahrazování pokusů na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatele pro strategie prevence.
Odůvodnění
Genomové inženýrství umožňuje úplnou racionální přestavbu linií buněk.
Umožňuje zrušení nebo nahrazení celých skupin genů, napodobení lidského metabolismu léčiv nebo vstřebávání.
Genomové inženýrství linií buněk je rovněž klíčem k provádění velmi důkladného screeningu v polygenním kontextu.
Pozměňovací návrh
177
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 3
– Přírodní rizika: Zlepšit předvídání a integrované posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik pro katastrofy související s geologickými nebezpečími (jako např. zemětřesení, sopky, tsunami) a klimatem (jako jsou bouře a povodně); vyvinout systémy včasného varování a zlepšit strategie pro prevenci a zmírňování.
– Přírodní rizika: Zlepšit předpovídání a integrované posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik pro katastrofy související s geologickými nebezpečími (jako např. zemětřesení, sopky, tsunami) a klimatem (jako jsou bouře , mrazy, sucha, povodně , velké požáry , laviny, sesuvy půdy , lesní požáry a jiné extrémní jevy ) a jevy vyvolanými takovými katastrofami ; vyvinout systémy včasného varování a zlepšit strategie pro prevenci a zmírňování a analyzovat zvládání přírodních rizik a katastrof ; vypracovat přístupy k více rizikům zaměřené na kombinaci strategií pro specifická rizika s komplexními plány, postupy a protokoly.
Pozměňovací návrh
178
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 1
– Ochrana a udržitelné řízení přírodních a umělých zdrojů: Ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti, ochrana půdy, ochrana mořského dna a pobřežních oblastí, přístupy proti desertifikaci a znehodnocování půdy; správa lesů; udržitelná správa a plánování městského prostředí, správa dat a informační služby ; posuzování a předvídání v souvislosti s přírodními procesy.
– Ochrana a udržitelné řízení přírodních a umělých zdrojů: Ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti včetně kontroly invazivních nepůvodních druhů , zlepšování a ochrana půdy , mořského dna, lagun a pobřežních oblastí, přístupy proti desertifikaci a znehodnocování půdy, ochrana přírodní krajiny ; správa lesů a nerostných zdrojů ; udržitelná správa a plánování městského prostředí, historických zdrojů, kulturního dědictví a cestovního ruchu , správa dat a informační služby ; posuzování a předvídání v souvislosti s přírodními procesy.
Pozměňovací návrh
179
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1
– Environmentální technologie pro sledování, prevenci, zmírňování, přizpůsobování, nápravu a obnovení přírodního a umělého prostředí: Související s vodním, klimatickým, vzdušným, mořským, městským a venkovským prostředím, s půdou, se zpracováním odpadu, s recyklováním, s ekologickými výrobními procesy, s bezpečností chemických látek, s ochranou kulturního dědictví a zastavěného prostředí.
– Environmentální technologie pro sledování, prevenci, zmírňování, přizpůsobování, nápravu a obnovení přírodního a umělého prostředí: Související s vodním, klimatickým, vzdušným, mořským, městským a venkovským prostředím, s půdou, energií, nerosty , se zpracováním odpadu, s recyklováním, s ekologickými výrobními procesy a udržitelnými produkty , úpravou nebo hodnotným opětovným využitím reziduí nebo odpadových materiálů z výroby energie , s bezpečností chemických látek, s ochranou kulturního dědictví a zastavěného prostředí.
Pozměňovací návrh
180
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 1a (nová)
– Ochrana, péče o zachování a rozvoj kulturního dědictví včetně lidského prostředí: lepší posuzování škod na kulturním dědictví, vývoj inovačních strategií památkové péče, podpora integrace kulturního dědictví do městského prostředí.
Odůvodnění
Je nezbytné mít zvláštní odstavec o kulturním dědictví, protože představuje potenciální „suroviny“ pro využití ve výzkumu pomocí nových technologií.
Pozměňovací návrh
181
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2
– Posuzování, ověřování a testování technologií: Metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu; podpora platforem pro udržitelnou chemii, dodávek vody a hygieny; vědecká a technická hlediska budoucího evropského programu ověřování a testování environmentálních technologií.
– Posuzování, ověřování a testování technologií: Metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu , včetně strategií alternativního testování, zejména metod bez použití zvířat ; podpora platforem pro udržitelnou chemii, dodávek vody a hygieny; vědecká a technická hlediska budoucího evropského programu ověřování a testování environmentálních technologií , šíření a tvorba nástrojů pro posuzování třetí stranou .
Odůvodnění
V souladu s požadavky protokolu o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat, čl.
23 směrnice Rady 86/609/EHS, čl.
7.2 písm. a) a b) Šestého akčního plánu Společenství pro ochranu životního prostředí a v souladu s cílem navrhovaného nařízení EU o chemických látkách ve věci podpory testování bez použití zvířat by na tomto místě měl být uveden rozvoj strategií alternativního testování, zejména metod bez použití.
Zlepšení environmentálních činností bude nepochybně záviset na navržených opatřeních, přesto se zdá nebezpečné, aby Komise výslovně nepodporovala nástroje pro posuzování třetí stranou ani nezmínila nástroje již vypracované (EMAS, ECOLABEL), které na evropské úrovni dosud nebyly využívány tak široce, jak se očekávalo.
Pozměňovací návrh
182
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4 pododrážka 1
– Pozorování Země: Přispívat k vývoji a integraci pozorovacích systémů z hlediska environmentálních otázek a otázek udržitelnosti v rámci GEOSS; interoperabilita mezi systémy a optimalizace informací pro porozumění, modelování a předvídání environmentálních jevů.
– Pozorování Země: Přispívat k vývoji a integraci pozorovacích systémů z hlediska environmentálních otázek a otázek udržitelnosti v rámci GEOSS; interoperabilita mezi systémy a optimalizace informací pro porozumění, modelování a předvídání environmentálních jevů pro posuzování, zkoumání a řízení přírodních zdrojů.
Odůvodnění
Technologie pozorování Země jsou také velmi důležité pro posuzování, zkoumání a řízení přírodních zdrojů.
Jsou velmi významné v oborech, jako je lesnictví, ochrana půd, zemědělství, zdroje vody, energie a nerostů.
Pozměňovací návrh 183
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4 pododrážka 2
– Metody předvídání a nástroje pro hodnocení: modelování spojení mezi hospodářstvím / životním prostředím / společností, včetně tržních nástrojů, vnější faktory, prahy a vyvíjení znalostní základny a metodologií pro posuzování dopadu na udržitelnost v klíčových otázkách, jako je využívání půdy a otázky moře; sociální a hospodářské napětí související se změnou klimatu.
– Metody předvídání a nástroje pro hodnocení s ohledem na různá měřítka pozorování: modelování spojení mezi hospodářstvím / životním prostředím / společností, včetně tržních nástrojů, vnější faktory, prahy a vyvíjení znalostní základny a metodologií pro posuzování dopadu na udržitelnost v klíčových otázkách, jako je využívání půdy a otázky moře; sociální a hospodářské napětí související se změnou klimatu.
Odůvodnění
Propojením dat získaných z prostorových pozorování a dat z pozemních pozorování by bylo možné formou pozorování na zemi ověřit reprezentativnost nebo reprodukovatelnost určitých prostorových modelů, které poskytují pouze synoptický obraz povrchových stavů a procesů.
Rovněž by se otevřela řada výzkumných příležitostí, zejména v regionálním plánování, změnách využití pozemků, tocích energie a vody, environmentálních ukazatelích atd.
Pozměňovací návrh
184
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Cíl“
Vyvíjet na základě technologického pokroku integrované, ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy ve prospěch občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet vedoucí roli, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu.
Vyvíjet na základě technologického pokroku integrované, ekologičtější , inteligentnější a pro zdravotně postižené přístupné panevropské dopravní systémy ve prospěch všech občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet vedoucí roli, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu , a usnadňovat i zaplnění technologických mezer existujících na transatlantické úrovni .
Odůvodnění
Existují segmenty letecké přepravy, ve kterých Evropa ztratila své vedoucí postavení (např. v regionální letecké přepravě nyní dominuje Kanada a Brazílie).
Existují i segmenty, ve kterých Evropa bez vhodných investic riskuje, že bude vytlačena do okrajových pozic (např. tiltrotory).
Přístup zdravotně postižených k základním dopravním službám je ústředním bodem dopravních politik většiny členských států.
Existují příležitosti pro iniciativy evropského výzkumu a vývoje na podporu rozvoje v této oblasti a pro zajištění srovnatelných údajů, například studie nákladů a výnosů přístupné dopravy se zahrnutím širších sociálních důsledků a zlepšená a inovační řešení z hlediska přístupného designu.
Pozměňovací návrh
185
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU představují nové výzvy pro efektivní, rentabilní a udržitelnou dopravu osob a zboží.
Doprava také přímo souvisí s dalšími hlavními politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, zaměstnanost, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh.
Investice do VTR v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích.
Činnosti na evropské úrovni budou také podněcovat restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce, a zejména malých a středních podniků.
Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU představují nové výzvy pro efektivní, rentabilní a udržitelnou dopravu osob a zboží a nesou s sebou rozvoj inovačních infrastruktur .
Doprava také přímo souvisí s dalšími hlavními politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, zaměstnanost, životní prostředí, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh.
Investice do VTR v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích.
Činnosti na evropské úrovni budou také podněcovat restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce, a zejména malých a středních podniků.
Odůvodnění
Výslovně by měl být uznán i příspěvek politiky VTR k rozvoji pozemní infrastruktury, zejména s ohledem na dosažení vyváženosti druhů přepravy a lepšího geografického pokrytí nových členských států.
Doprava má zcela jasně dopad i na životní prostředí.
Pozměňovací návrh
186
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel, dopravních sítí a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni.
Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálněekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na železniční dopravu, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii.
Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.
Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel nebo plavidel , dopravních sítí nebo infrastruktur a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni.
Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálněekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na lodní a železniční dopravu, „udržitelné a bezpečné námořní dodávky“ v Evropě, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii.
Zásadní význam má silný technologický základ pro konkurenceschopný průmysl vodíkových a palivových článků EU pro uplatnění v dopravě – „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti.
Výzkum v oblasti životního prostředí by měl zahrnovat i vývoj těchto „ekologických a bezpečných vozidel“ budoucnosti a způsoby zabraňování, omezování a optimalizace dopravy.
Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.
Odůvodnění
Uplatnění palivových článků v dopravě by mělo zahrnovat finanční zdroje i z tohoto prioritního tématu.Experti předvídají nárůst poptávky po námořní dopravě o 4 % objemu ročně: to znamená globální navýšení o 80 % přepravy zboží do roku 2010.
Tento nárůst bude způsoben zejména nárůstem kontejnerové přepravy a přepravy nákladních automobilů (koncepce mořské dálnice).
Z environmentálních důvodů a díky diverzifikaci zdrojů dodávek se zvýší zejména poptávka po přepravě zkapalněného zemního plynu (LNG).
Pozměňovací návrh
187
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 1
– Ekologizace letecké dopravy: snížení emisí a rušení hlukem, což zahrnuje práci na motorech a alternativních palivech, strukturách a nových návrzích letadel, letištních operacích a řízení provozu.
– Ekologizace letecké dopravy: rozvoj technologií pro snížení emisí a rušení hlukem, což zahrnuje práci na motorech a alternativních palivech, strukturách , lehčích materiálech a nových návrzích letadel včetně rotorových letounů (helikoptér a tiltrotorů) ,letištních operacích a řízení provozu , lepší údržbu, opravy a přestavby .
Odůvodnění
Jakkoli je pojem „letadlo“ dostatečně široký, aby zahrnul všechny druhy letounů s pevnými křídly (od letounů s širokými trupy po letadla regionální), je nezbytné doplnit i rotorové letouny (helikoptéry a tiltrotory), protože to je dnes jeden ze segmentů, které potřebují více ekologických technologií.
Návrh je zaměřen na vývoj technologií pro nové (sub)systémy.
Vzhledem k dlouhé životnosti letadel bude ekologizace letecké dopravy do velké míry záviset na ekologizaci stávajícího leteckého parku, např. na vývoji ekologičtějších součástek, přenosu nových technologií do stávajících letadel a na nových technologiích oprav atd. Zvláštní pozornost věnovaná údržbě, opravám a přestavbám značně přispěje k ekologizaci letecké dopravy a podpoří účast všech malých a středních podniků ve všech členských státech.
Značná část spotřeby energie je vázána na hmotnost letadla.
Probíhá aktivní výzkum odolnějších, ale lehčích materiálů, protože kombinují nižší spotřebu energie s vyššími bezpečnostními standardy.
Totéž platí i pro námořní dopravu.
Pozměňovací návrh
188
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 3
Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a efektivnější odbavování cestujících; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po malá letadla.
Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a efektivnější odbavování cestujících; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po menší letadla pro spojení center měst a regionální použití (např. tiltrotory), zajišťující i zdokonalený design pro přístup zdravotně postižených osob do letadla, vyvinutý po konzultacích s organizacemi zastupujícími zdravotně postižené.
Odůvodnění
„Menší“ vysvětluje potřebu brát v úvahu celou řadu letadel v kategorii letadel se širokým trupem.
Měli bychom i zlepšit spojení mezi centry měst a regionální spojení v místech, kde není náležitá infrastruktura.
Přístup zdravotně postižených k základním dopravním službám je ústředním bodem dopravních politik většiny členských států.
Existují příležitosti pro iniciativy evropského výzkumu a vývoje na podporu rozvoje v této oblasti a pro zajištění srovnatelných údajů, například studie efektivity přístupné dopravy se zahrnutím širších sociálních důsledků a zlepšená a inovační řešení z hlediska přístupného designu.
Pozměňovací návrh
189
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 4
Zvyšování rentability: snižování nákladů souvisejících s vývojem výrobků, výrobních a provozních nákladů zaměřením se na bezúdržbová letadla, zvýšené využívání automatizace a simulace.
Zvyšování rentability: snižování nákladů souvisejících s vývojem výrobků, výrobních a provozních nákladů zaměřením se na inovační a bezúdržbová , opravovaná a přebudovaná letadla, zvýšené využívání automatizace a simulace.
Odůvodnění
Z hlediska provozu jsou údržby, opravy a přestavby silnými nákladovými faktory.
Sektor letecké dopravy by mohl posílit svou konkurenční výhodu zavedením nových, integrovaných a moderních koncepcí údržby, oprav a přestaveb.
Zvláštní pozornost v této oblasti bude věnována i zapojení malých a středních podniků ve všech členských státech.
Pozměňovací návrh
190
Příloha I kapitola I „Spolupráce“' téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 6
– Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě.
– Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných , zdravotně postiženým osobám přístupných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě.
Odůvodnění
Přístup zdravotně postižených k základním dopravním službám je ústředním bodem dopravních politik většiny členských států.
Existují příležitosti pro iniciativy evropského výzkumu a vývoje na podporu rozvoje v této oblasti a pro zajištění srovnatelných údajů, například studie efektivity přístupné dopravy se zahrnutím širších sociálních důsledků a zlepšená a inovační řešení z hlediska přístupného designu.
Pozměňovací návrh
191
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 6a (nová)
– podpora výzkumu všeobecného letectví jako pramene myšlenek a lidských zdrojů pro celý sektor letectví.
Odůvodnění
Všeobecné letectví má dlouhou evropskou tradici.
Je přirozeným pramenem myšlenek a lidských zdrojů pro sektor letectví.
Někdy mohou k tomuto menšímu „sourozenci” obchodního letectví mnohem snadněji přispět malé a střední podniky a menší výzkumná zařízení.
Pozměňovací návrh
192
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 nadpis
Pozemní doprava
Udržitelná pozemní doprava
Odůvodnění
Nadpis by měl obdobně jako v šestém rámcovém programu uvádět slovo „udržitelný“, neboť článek 6 Smlouvy ukládá povinnost začlenit hledisko udržitelného rozvoje např. do odvětví výzkumu a dopravy.
Pozměňovací návrh
193
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 1
– Ekologizace pozemní dopravy: snížení environmentálního a hlukového znečištění; vývoj ekologických a výkonných motorů, včetně hybridní technologie a využívání alternativních paliv pro dopravní aplikace; strategie ukončení životnosti vozidel a plavidel.
– Ekologizace pozemní dopravy: snížení environmentálního a hlukového znečištění; vývoj ekologických a výkonných motorů, včetně hybridní technologie a využívání alternativních paliv pro dopravní aplikace , zejména vodíkových a palivových článků, s přihlédnutím k nákladové a energetické efektivitě ; strategie ukončení životnosti vozidel a plavidel.
Odůvodnění
Použití palivových článků v dopravě by mělo zapojit finanční zdroje také z tohoto prioritního tématu.
U dopravních činností by měly být studovány a posuzovány náklady z hlediska energie.
Pozměňovací návrh
194
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 1a (nová)
– Podporování cíle programů Marco Polo: specifický výzkum technických možností posunu k ekologičtějším způsobům dopravy a vyhýbání se dopravě a jeho přínos pro zdraví a životní prostředí.
Odůvodnění
Velká část peněz se vynakládá v rámci programů Marco Polo I a II.
Zdá se však, že dosud je nedostatečný odpovídající výzkum, který by zajistil, že opatření, jež jsou dotována, jsou skutečně vhodná pro dané cíle.
V této souvislosti jsou potřebné především vyjasnění a studie o systémech vyhýbání se dopravě.
Pozměňovací návrh
195
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7., „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 2
Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.
Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních a logistických sítí, infrastruktur a systémů v Evropě a metod pro dosažení jejich efektivního provozního využití spolu se strategiemi zajišťujícími dopravní propojení městských a venkovských regionů do koridorů a vyšších dopravních sítí ; nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou, včetně vývoje infrastruktur na moři; optimalizace kapacity infrastruktury, včetně činností zaměřených na interoperabilitu a provozní optimalizaci místních, regionálních a evropských dopravních sítí, další zkušenosti a vývoj Evropského systému řízení železniční dopravy.
Odůvodnění
Evropský systém řízení železniční dopravy (ERTMS) je důležitý v rámci transevropských sítí TEN-T.
Měl by být prováděn další doplňkový výzkum standardizace, stabilizace a nových zkušeností.
Podle expertů by se kapacita evropských přístavů měla do roku 2020 zdvojnásobit (pramen: UPACCIM Union des Ports Autonomes et des Chambres de Commerce et d’Industrie Maritimes): v kontextu stále větší obtížnosti rozvoje nových přístavních infrastruktur z důvodu environmentální ochrany pobřeží je slibovanou alternativní odpovědí v přepravě zkapalněného zemního plynu větší rozvoj mořských infrastruktur zemního plynu pro tankery se zkapalněným zemním plynem.
Opatření v oblasti infrastruktury povedou ke zlepšení dopravní situace pouze v případě, že jejich efektivní využití bude transparentní.
Intermodální dopravní sítě vyžadují velký vklad koordinace (ze strany provozovatelů) a pomůcek pro plánování (ze strany uživatelů), aby bylo zajištěno, že nad jejich výhodami nepřeváží neschopnost je využít.
Navržené změny budou znamenat trvalé zlepšení příležitostí pro zvýšení podílu železniční dopravy v městských regionech (železniční spoje) a přístupových tras do hlavních koridorů.
Konkrétně nové technické a organizační výsledky vývoje v rámci Šestého rámcového programu zde nabízí vysoce slibné přístupy.
Pozměňovací návrh
196
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 3
– Zajištění udržitelné městské mobility: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a neznečišťujících dopravních prostředků, nových způsobů veřejné dopravy a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování a dopravy.
– Zajištění udržitelné a přístupné městské inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a méně znečišťujících dopravních prostředků, rovněž na základě vodíkových a palivových článků, zlepšení přístupnosti pro osoby se sníženou pohyblivostí , vylepšená a inovační řešení v oblasti dopravních vozidel a infrastruktury a zajištění jejich dostupnosti zdravotně postiženým, nových způsobů veřejné nebo hromadné dopravy se zaměřením na účinnost celého řetězce mobility (veřejná/hromadná doprava, sdílení automobilů, chůze a jízda na kole) a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování, pouličních prací a dopravy zahrnující změnu způsobu nákladní přepravy v souladu s environmentálními požadavky ; dostupné programy vyvažující opatření v oblasti technického vybavení a infrastruktury s opatřeními pro řízení mobility; nástroje řízení; inteligentní software pro integrované modelování kvality ovzduší, hluku a dopravního provozu; větší mobilita mezi městy a jejich okrajovými regiony; opatření pro řízení mobility a změnu chování.
Odůvodnění
Přístup k hlavním dopravním službám pro postižené je v dopravní politice většiny členských států klíčový.
Pro iniciativy evropského výzkumu a vývoje existují možnosti podporovat vývoj v této oblasti a poskytovat srovnatelné údaje např. studie o nákladech a přínosech přístupnosti dopravy včetně širších sociálních dopadů a lepších a inovativních řešení z hlediska přístupného designu.
Použití palivových článků v dopravě by mělo zapojit finanční zdroje také z tohoto prioritního tématu.
Pozměňovací návrh
197
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 4
– Zvýšení bezpečnosti a ochrany: jako přirozená součást dopravního systému, v dopravních činnostech pro řidiče, cestující, posádku, cyklisty a chodce, při návrhu vozidel, plavidel a v rámci celkového dopravního systému.
– Zvýšení bezpečnosti a ochrany: jako přirozená součást dopravního systému, v dopravních činnostech pro řidiče, cestující, posádku, cyklisty a chodce a zboží (včetně zkapalněného zemního plynu) , při návrhu vozidel, plavidel , infrastruktur a v rámci celkového dopravního systému.
Odůvodnění
Výzkum a vývoj musí podpořit vývoj v oblasti zkapalněného zemního plynu udržitelným řízením: znamená to práci s účinnými a bezpečnými infrastrukturami a technologiemi pro zkapalněný zemní plyn při hlubokém pochopení chování zkapalněného zemního plynu: energetický koeficient přepravců zkapalněného zemního plynu, termodynamické cykly, nové materiály, nové vybavení, ...
Protože je stále obtížnější budovat v Evropě nové terminály zkapalněného zemního plynu, zejména z důvodu akceptace třetími stranami, jeví se budování mořských infrastruktur zkapalněného zemního plynu jako slibované řešení kombinující průmyslová omezení a požadavky třetích stran s bezpečnostními aspekty.
Pozměňovací návrh
198
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 5
– Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení procesů návrhu; vývoj pokročilých pohonných a vozidlových technologií; budování inovačních a rentabilních výrobních systémů a infrastruktury; integrovatelné architektury.
– Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení procesů návrhu; vývoj pokročilých pohonných a vozidlových technologií; budování a údržba inovačních a rentabilních výrobních systémů a infrastruktury; integrovatelné architektury.
Odůvodnění
VTR by měl podpořit i údržbu infrastruktury povrchové dopravy, protože je velmi často nákladově efektivní, ne-li efektivnější než výstavba infrastruktur.
Pozměňovací návrh
199
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 7 „Doprava (včetně letectví)“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3
Podpora evropského globálního satelitního navigačního systému (Galileo): přesné služby navigace a určování času pro použití v řadě odvětví; efektivní využití satelitní navigace a podpora pro definici technologií druhé generace.
Podpora evropského globálního satelitního navigačního systému (Galileo) a systému EGNOS : přesné služby navigace a určování času pro použití v řadě odvětví; efektivní využití satelitní navigace a podpora pro definici technologií druhé generace které by bylo možné využít k racionalizaci systémů pozemní a námořní dopravy pro zvýšení efektivity a zlepšení bezpečnosti.
Prosazování propojení systému Galileo s dalšími dostupnými systémy dopravy.
Odůvodnění
Program EGNOS (Evropský geostacionární navigační systém) jakožto evropský příspěvek k první generaci GNSS (globálních navigačních satelitních systémů) by měl rovněž získat zvláštní podporu, která by pomohla překonat omezení současného systému letecké navigace a silný nárůst letecké dopravy v posledních letech.
Je nezbytné zdůraznit potřebu toho, aby se Galileo připojil k stávajícímu trendu „čtyřkonceptu“ obsahujícího hlasovou, datovou, obrazovou a mobilní komunikaci a tím posílil obecný princip všudypřítomnosti zahrnující dopravní a komunikační systémy.
Má také zdůraznit úlohu Galilea při realizaci integrovanějších, bezpečnějších a účinnějších dopravních systémů.
Pozměňovací návrh
200
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Cíl“
Důkladné a sdílené pochopení složitých a vzájemně souvisejících sociálně-ekonomických výzev, s nimiž je Evropa konfrontována, jako je růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost, kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na poskytnutí zdokonalené znalostní základny pro politiky v dotyčných oblastech .
Důkladné a sdílené pochopení složitých a vzájemně souvisejících sociálně-ekonomických výzev, s nimiž je Evropa konfrontována, jako jsou demografická změna a výzvy životního prostředí a všechny důsledky a příležitosti, které přináší růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, sociální soudržnost , mezikulturní porozumění a integrace a udržitelnost, kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na poskytnutí zdokonalené znalostní základny pro politiky v těchto oblastech , se specifickým cílem rozvinout nezbytný předpoklad pro moderní udržitelnou společnost na základě plné zaměstnanosti.
Odůvodnění
Výzvy, které přináší růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost atd., jsou body lisabonské agendy, a nikoli rizika.
Problém spočívá v tom, že další důležité změny ovlivňují naši současnou základní společenskou koncepci, jejímž výstupem je lisabonská agenda.
Výzkum má směřovat k porozumění dopadům a – což nesmí být opomenuto – novým příležitostem ke změnám, které jsou nablízku, a rozvíjet politické scénáře pro evropské rozhodovací činitele.
Cílem je vytvoření fungujícího evropského společenského modelu s plnou zaměstnaností.
Interakce různých kultur v evropských společnostech je jednou z největších evropských výzev a má zásadní význam pro úplnou kohezi společností a evropskou konkurenceschopnost.
Pozměňovací návrh
201
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Evropa má silnou a velmi kvalitní výzkumnou základnu v sociálně-ekonomických vědách a humanitních oborech.
Různost přístupů v rámci EU v hospodářské, sociální, politické a kulturní oblasti poskytuje velmi plodnou půdu pro výzkum v těchto oborech na úrovni EU.
Ve výzkumu založeném na spolupráci a zaměřeném na evropské sociálně-ekonomické otázky ve zmíněných oblastech spočívá vysoká evropská přidaná hodnota.
Za prvé, otázky a dotyčné výzvy mají vysokou prioritu na úrovni EU a jsou řešeny politikami EU.
Za druhé, srovnávací výzkum v některých nebo všech zemích EU nabízí obzvláště účinný nástroj, jakož i významné příležitosti k učení ve všech zemích a regionech.
Evropa má silnou a velmi kvalitní výzkumnou základnu v sociálně-ekonomických a sociálně-kulturních vědách a humanitních oborech.
Různost přístupů v rámci EU v hospodářské, sociální, politické a kulturní oblasti poskytuje velmi plodnou půdu pro výzkum v těchto oborech na úrovni EU.
Ve výzkumu založeném na spolupráci a zaměřeném na evropské sociálně-ekonomické otázky ve zmíněných oblastech spočívá vysoká evropská přidaná hodnota.
Za prvé, otázky a dotyčné výzvy mají vysokou prioritu na úrovni EU a jsou řešeny politikami EU.
Za druhé, srovnávací výzkum v některých nebo všech zemích EU nabízí obzvláště účinný nástroj, jakož i významné příležitosti k učení ve všech zemích a regionech.
Odůvodnění
Evropa má také silný a vysoce kvalitní základ pro výzkum v sociálně-kulturních vědách, které by měly být v tomto odstavci zmíněny.
Pozměňovací návrh
202
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Níže jsou uvedeny činnosti, které budou podporovány a od nichž se očekává, že významně přispějí k formulování, provádění, působení a posouzení politiky v širokém spektru oblastí, jako je hospodářská politika, sociální politika, politika vzdělávání a odborné přípravy, podniková politika, politika mezinárodního obchodu, spotřebitelská politika, politika vnějších
vztahů, politika spravedlnosti a vnitřních věcí a politika úředních statistik.
Navíc budou poskytnuty příležitosti pro řešení vznikajících sociálně-ekonomických výzev, jakož i provádění výzkumu nových nebo nepředvídaných potřeb politiky.
Níže jsou uvedeny činnosti, které budou podporovány a od nichž se očekává, že významně přispějí k formulování, provádění, působení a posouzení politiky v širokém spektru oblastí, jako je hospodářská politika, vědecká a technologická politika, sociální politika, politika vzdělávání a odborné přípravy, kulturní politika, politika rovnosti žen a mužů, podniková politika, politika mezinárodního obchodu, spotřebitelská politika, politika vnějších vztahů, politika spravedlnosti a vnitřních věcí a politika úředních statistik Navíc budou poskytnuty příležitosti pro řešení vznikajících demografických a sociálně-ekonomických výzev, jakož i provádění výzkumu nových nebo nepředvídaných potřeb politiky.
Odůvodnění
Srovnávací hodnocení a studium vědeckých a technologických politik různých zemí Unie by měly být způsobem hodnocení, který zvyšuje úsilí států splnit cíle lisabonské dohody.
Kulturní výzkum je dostatečně významný a široký, aby měl byl zmíněný na úrovni rámcového programu, který má dosah do všech oblastí kultury.
Demografická změna a změněná věková struktura obyvatelstva EU nás v budoucnosti postaví před nové politické výzvy, jejichž důkladný výzkum by měl být součástí rámcového programu.
Pozměňovací návrh
203
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1
• Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvíjení a integrování výzkumu v záležitostech ovlivňujících růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, od inovací, vzdělávání, včetně celoživotního vzdělávání a role vědeckých a jiných znalostí až po vnitrostátní institucionální kontexty .
• Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvíjení a integrování výzkumu v záležitostech ovlivňujících růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, od inovací, vzdělávání, včetně celoživotního vzdělávání a role vědeckých a jiných vnitrostátních institucionálních kontextů; ústřední role poznatků a nehmotných statků při vytváření ekonomického, sociálního a kulturního bohatství a jejich význam pro sociální blaho a životní prostředí ; stáří a politiky stárnoucí společnosti, související s nutnými změnami sociálních systémů a systémů sociální péče .
Odůvodnění
Zásadní význam by se měl věnovat znalostem pro dosažení lisabonských cílů při vytváření hospodářství založeného na znalostech a zajištění konkurenceschopnosti a růstu v Evropě.
To bude podporovat také enviromentální, sociální a kulturní blaho.
Co se týká výzkumu a vývoje a sociálních a hospodářských věd a humanitních oborů, znalosti a nehmotné statky mohou podporovat výzkumné činnosti a vývoj zejména vzhledem k popularizaci vědy pro mladé vědce a zlepšení povědomí o hlavních výzkumných úkolech v Evropě.
Jedním z největších problémů, se kterými se bude Evropa muset vypořádat, je stárnoucí společnost a budoucnost prosperity státu.
Ke změnám bude třeba znalostí.
Pozměňovací návrh
204
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2
Slučování hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v jeden evropský cíl: zaměřením se na dvě klíčové a vzájemně související otázky pokračujícího vývoje evropských sociálně-ekonomických modelů a hospodářské a sociální soudržnosti v rozšířené EU, s ohledem na ochranu životního prostředí.
Slučování hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v jeden evropský cíl: zaměřením se na dvě klíčové a vzájemně související otázky pokračujícího vývoje evropských sociálně-ekonomických modelů a hospodářské , sociální a regionální soudržnosti v rozšířené EU, s mezioborovým přístupem, s ohledem na sociálně-ekonomické dopady evropské legislativy, ochranu životního prostředí, udržitelnost, včetně udržitelné urbanizace, energetických záležitostí a úlohy měst a území hlavních měst .
Odůvodnění
Udržitelný rozvoj jakožto ústřední záležitost předpokládá mezioborový přístup a analýzu jeho dopadů.
Pozměňovací návrh
205
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3
Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, uvedení v soulad pracovního a rodinného života, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života, narůstající nerovnosti; městské oblasti jako komplexní ekosystémy; soutěžení mezi městy; účast zástupců veřejného a soukromého sektoru v rozvoji plánování měst a městských oblastí; trestná činnost; situace zdravotně postižených osob a kvalita jejich života, obzvláště situace zdravotně postižených osob závislých na souboru potřeb a život zdravotně postižených osob žijících v evropských zařízeních a programy nezávislého života v Evropě; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, národnostní příslušnost, náboženský pluralismus , vzájemné působení kultur , včetně překladů s účelem usnadnit komunikaci mezi kulturami a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti a boj proti všem formám diskriminace; pozitivní dopad kulturního dědictví na kvalitu života ve městech a velkoměstech ; řízení měst; vývoj inovačních nástrojů, přístupů a odborná příprava za účelem efektivnější spolupráce mezi různými vládními sférami a veřejnými a soukromými osobami v rozvíjení plánů pro města a městské oblasti; nerovnosti navzdory hospodářskému rozvoji .
Odůvodnění
Z hlediska iniciativ v oblasti kvality života existuje významná potřeba, aby bylo k dispozici financování pro rozsáhlý a důkladný výzkum týkající se situace postižených osob žijících v ústavech v Evropě.
Nedávný předběžný výzkum, který uskutečnila iniciativa financovaná Komisí naznačuje, že v současnosti existuje málo informací o ubytovacích ústavech a službách v Evropě.
Závěrečný zpráva projektu uvádí, že je nutný další výzkum v této oblasti a že by se tato otázka měla řešit v budoucím výzkumném rámci Evropské unie.
Kromě toho je zapotřebí další rozsáhlý výzkum, který by poskytl komparativní údaje o tom, co existuje v různých členských státech EU a v přistupujících zemích z hlediska podpory personální asistence pro postižené osoby, mechanismů přímých plateb a center nezávislého života pro postižené osoby.
Je nutný také výzkum, který by vyhodnotil, jakou mají postižené osoby a jejich rodiny svobodnou volbu z hlediska nezávislého života.
Globální kontext, v němž fungují veřejné orgány se rychle mění.
Měly by se rozvíjet a testovat inovativní mechanismy zabývající se vztahy mezi obcemi, regiony a dalšími oblastmi vlády i mezi veřejnými orgány a dalšími účastníky.
Evropské město je charakterizováno konkrétními kapacitami pro sociální integraci, kompaktními prostorovými vývojovými vzory, koncentrací hospodářských aktivit a kolektivních infrastruktur a participativními způsoby správy.
Město má proto prvořadý význam pro dosažení evropských sociálních, hospodářských a enviromentálních cílů, jak jsou poprány např. v Lisabonské a Göteborgské strategii.
Z hlediska iniciativ v oblasti kvality života existuje významná potřeba, aby bylo k dispozici financování pro rozsáhlý a důkladný výzkum týkající se situace postižených osob žijících v ústavech v Evropě.
Nedávný předběžný výzkum, který uskutečnila iniciativa financovaná Komisí naznačuje, že v současnosti existuje málo informací o ubytovacích ústavech a službách v Evropě.
Závěrečný zpráva projektu uvádí, že je nutný další výzkum v této oblasti a že by se tato otázka měla řešit v budoucím výzkumném rámci Evropské unie.
Městské prostředí utváří životy občanů a má potenciál zlepšit jejich blaho.
Násilí a další problémy se často spojují se špatnou kvalitou městské architektury.
Je nutno zařadit překlad, který má prvořadý význam pro zajištění vzájemného porozumění mezi evropskými zeměmi a občany, jako oblast výzkumu do sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013). jestliže chce Evropská unie optimalizovat proces překladu, jak uvedla Komise ve své Nové rámcové strategii pro mnohojazyčnost dne 22. listopadu 2005, je důležité, aby byl proveden rozsáhlý výzkum v oblasti překladu mezi velkým počtem různých jazyků a aby výzkumní pracovníci mohli požádat o financování takových projektů.
Téma náboženského pluralismu je pro Evropu příznačné, protože je důležité z místního hlediska a mělo by být výslovně zmíněno.
Existující a stále vlivné náboženské tradice v Evropě jsou hlavním příspěvkem k utváření pluralitních podmínek v Evropě, protože náboženští účastníci jsou vlivným prvkem občanské společnosti, a přitom náboženské myšlenky a etické systémy vedou ke konfliktům, ale také inspirují řešení konfliktů, dialog a budování mostů.
Na úrovni rámcového programu je třeba se zmínit o narůstajících nerovnostech.
Řešení problémů a obav souvisejících s etniky je v Evropě hlavním úkolem; mělo by se zohlednit na úrovni rámcového programu.
Jedním z hlavních problémů, před nímž stojí evropská společnost, je skloubení práce a rodiny.
Kromě toho musí EU řešit i další otázky, jako rovnost mezi muži a ženami a boj proti všem formám diskriminace.
Pozměňovací návrh
206
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4
Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení a vzájemné závislosti mezi světovými regiony a jejich důsledky pro dotyčné regiony, zejména Evropu; a řešení vznikajících hrozeb a rizik bez narušování lidských práv, svobod a dobrých životních podmínek.
Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení, vztahů mezi kulturami a vzájemné závislosti mezi světovými regiony, včetně vztahů mezi kulturami a vzájemné závislosti mezi rozvojovými regiony, a jejich důsledky pro dotyčné regiony, zejména Evropu , zvláště prostřednictvím historického a jazykového výzkumu ; řešení vznikajících hrozeb a rizik bez narušování lidských práv, svobod a dobrých životních podmínek.
Odůvodnění
Neměli bychom vynechat studium vztahů a vzájemného působení mezi rozvojovými regiony jakožto prostředku pro lepší porozumění vývoji těchto regionů a jejich vlivu v globalizovaném světě, se zvláštním ohledem na Evropu.
Studie vzájemného kulturního působení prostřednictvím dějin a jazyků může přispět k zlepšení součinnosti mezi Evropou a zbytkem světa.
Pozměňovací návrh
207
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5
Občan v Evropské unii: v kontextu budoucího rozvoje EU, řešení otázek dosažení smyslu demokratického „vlastnictví“ a aktivní účasti národů Evropy; efektivní a demokratické vládnutí, včetně řízení hospodářských záležitostí; a budování společného porozumění a respektování evropských rozdílných a společných prvků, co se týče kultury, institucí, historie, jazyků a hodnot;
Občanství v Evropské unii: v kontextu budoucího rozvoje EU, řešení otázek dosažení smyslu demokratického „vlastnictví“ a aktivní a rovné účasti národů Evropy; vytrvalé budování občanské společnosti v rozšířené Evropě; efektivní a demokratické vládnutí, včetně řízení hospodářských záležitostí.
Odůvodnění
Studium různých kultur, které utvářely současnou Evropu během historického vývoje a ve své rozmanitosti, je dostatečně obsáhlé, aby se stalo v tomto tématu samostatnou činností.
Evropa je všeobecně známá jako nejpůsobivěji multikulturální geopolitická soustava na světě.
Tato multikulturální identita není jenom cennou okolností jako takovou, ale může nám poskytnout cenný vhled do budoucnosti lisabonské hospodářské, sociální i environmentální agendy a pochopení vývoje evropské politické integrace.
Výzkum budování občanské společnosti by měl pokračovat i v sedmém rámcovém programu.
Význam evropského kulturního dědictví a historického vzniku evropské identity, která tvoří část našeho bohatství Evropanů.
Účast musí být vyrovnaná, pokud jde o muže a ženy, a plány do budoucnosti musí zahrnout otázky jejich rovnosti.
Pozměňovací návrh
208
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5a (nová)
Evropské multikulturní dědictví a identita: vytvoření společného porozumění evropských kultur, co se týče institucí, historie, jazyků, hodnot a zvyklostí; z tohoto důvodu studium jejich společných a rozdílných prvků a historie; zkoumání druhů evropské kulturní rozmanitosti a plurality může podpořit budoucí rozvoj a další integraci EU.
Odůvodnění
Studium různých kultur, které utvářely současnou Evropu během historického vývoje a ve své rozmanitosti, je dostatečně obsáhlé, aby se stalo v tomto tématu samostatnou činností.
Evropa je všeobecně známá jako nejpůsobivěji multikulturální geopolitická soustava na světě.
Tato multikulturální identita není jenom cennou okolností jako takovou, ale může nám poskytnout cenný vhled do budoucnosti lisabonského strategického plánu hospodářského, sociálního i environmentálního a pochopení vývoje evropské politické integrace.
Pozměňovací návrh
209
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 7
Prognostické činnosti v hlavních vědeckých, technických a souvisejících sociálněekonomických
otázkách, jako jsou budoucí demografické trendy a globalizace znalostí a
vývoj výzkumných systémů, jakož i budoucí rozvoj v rámci jednotlivých hlavních oblastí
výzkumu a vědeckých oborů a ve všech těchto oblastech a oborech.
Prognostické činnosti v hlavních vědeckých, technických a souvisejících sociálněekonomických
otázkách, jako jsou budoucí demografické trendy a globalizace znalostí, šíření znalostí a vývoj výzkumných systémů, jakož i budoucí rozvoj v rámci jednotlivých hlavních oblastí výzkumu a vědeckých oborů a ve všech těchto oblastech a oborech.
Odůvodnění
V důsledku globalizace znalostí je zásadní porozumět mechanismu šíření znalostí.
Pozměňovací návrh
210
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ podnadpis „Činnosti“ podbod 7a (nový)
Rozšíření Evropské unie: výzkum zaměřený na problémy rozšíření EU, včetně ekonomické transformace, přemísťování průmyslu, demografických změn, migrace, vznikajících a znovu se objevujících onemocnění a jejich rozšiřování, podpory demokracie, rozvoje samovlády, kulturní dědictví.
Odůvodnění
Numerous, large-scale changes, not yet completed and still inadequately known.
Research on the enlargement of European Union should be continued in the FP7.
Pozměňovací návrh
211
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 7b (nová)
Mír v kontextu Evropské unie a světa: mír jako zásadní hodnota, jeho pozitivní dopady na Evropskou unii a jiné světové regiony, problémy způsobené nepřítomností míru (válka, nejistota) a vztahy mezi regiony a výsledky zajištěného míru.
Odůvodnění
Mír je a musí být zásadní hodnotou v Evropské unii i ve zbývající části světa.
Mnoho různých druhů vztahů a důsledků (negativních i pozitivních) jsou důsledky míru nebo jeho nepřítomnosti a měly by být předmětem studia a výzkumu.
Pozměňovací návrh
212
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 7c (nová)
Výzkum v humanitních vědách: jazyky – jazyková struktura a učení jazyků, literatura, historie, dějiny umění, zeměpis a vědy o zemi, místní dějiny, filosofie a kulturní dědictví v souvislosti s vizuálním uměním a řemesly, architekturou a velkoměsty.
Odůvodnění
Abychom zjistili, kam Evropa směřuje, musíme nejprve znát její kulturní kořeny.
Pozměňovací návrh
213
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9 „Bezpečnost a vesmír“ nadpis „Cíl“
9.
Bezpečnost a vesmír
9.
Bezpečnost
Cíl
Cíl
Vyvinout technologie a znalosti pro budování kapacit potřebných k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako je terorismus a trestná činnost, při současném respektování základních lidských práv; zajistit optimální a jednotné využívání dostupných technologií ve prospěch evropské vnitřní bezpečnosti a podněcovat spolupráci poskytovatelů a uživatelů bezpečnostních řešení.
Vyvinout technologie a znalosti pro budování kapacit potřebných k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako je terorismus, přírodní katastrofy a trestná činnost, při současném respektování základních lidských práv a soukromí; podpořit prevenci konfliktů a mírová řešení konfliktů; zajistit optimální a jednotné využívání dostupných technologií ve prospěch evropské vnitřní bezpečnosti a podněcovat spolupráci poskytovatelů a uživatelů bezpečnostních řešení pomocí zajištění průhlednosti a odpovědnosti, mezi jinými konzultacemi s Evropským parlamentem .
Podporovat evropský kosmický program se zaměřením na aplikace, jako je GMES s přínosem pro občany a pro konkurenceschopnost evropského kosmického průmyslu.
To bude přispívat k vývoji evropské kosmické politiky a doplní úsilí členských států a dalších klíčových činitelů, včetně Evropské kosmické agentury.
(Vypuštěný text bude umístěn do tématu 9a (nové) „Vesmír“)
Odůvodnění
Vypuštěný text bude textem pod novým nadpisem 10. vesmír.
Lidská potřeba bezpečnosti by se neměla omezovat na hrozby způsobené člověkem, ale měla by zahrnovat také přírodní katastrofy.
Pozměňovací návrh
214
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 „Bezpečnost“ nadpis
9.1 Bezpečnost
vypouští se
Pozměňovací návrh
215
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9 „Bezpečnost a vesmír“ nadpis “Odůvodnění“ odst.
2
Výzkum související s bezpečností je důležitým stavebním prvkem pro podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i pro uskutečnění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v celé EU, jak jej podporuje Haagský program.
Rovněž přispěje k rozvíjení technologií a schopností pro podporu jiných politik EU v oblastech, jako je doprava, civilní ochrana, energetika a životní prostředí.
Výzkum související s bezpečností je důležitým stavebním prvkem pro podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i pro uskutečnění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v celé EU21, jak jej podporuje Haagský program.
Rovněž přispěje k rozvíjení technologií a schopností pro podporu jiných politik EU v oblastech, jako je doprava, civilní ochrana, energetika , životní prostředí a zdraví.
Pozměňovací návrh
216
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 „Bezpečnost“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Stávající výzkumné činnosti v Evropě spojené s bezpečností trpí roztříštěním úsilí,
nedostatkem kritického množství míry a rozsahu a nedostatkem propojení a interoperability.
Evropa potřebuje zlepšit ucelenost svého úsilí rozvíjením účinných institucionálních struktur a podněcováním různých vnitrostátních a mezinárodních činitelů ke spolupráci a koordinaci, aby nedocházelo k překrývání, a v rámci možností k prozkoumání synergií.
Výzkum v oblasti bezpečnosti na úrovni Společenství bude zaměřen na činnosti mající zřetelnou přidanou hodnotu na vnitrostátní úrovni.
V důsledku toho výzkum v oblasti bezpečnosti na úrovni Společenství posílí konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu.
Stávající výzkumné činnosti v Evropě spojené s bezpečností trpí roztříštěním úsilí,
nedostatkem kritického množství míry a rozsahu a nedostatkem propojení a interoperability.
Evropa potřebuje zlepšit ucelenost svého úsilí rozvíjením účinných institucionálních struktur a podněcováním různých vnitrostátních a mezinárodních činitelů ke spolupráci a koordinaci, aby nedocházelo k překrývání, a v rámci možností k prozkoumání synergií.
Výzkum v oblasti bezpečnosti na úrovni Společenství bude zaměřen na činnosti mající zřetelnou přidanou hodnotu na vnitrostátní úrovni.
V důsledku toho výzkum v oblasti bezpečnosti na úrovni Společenství posílí konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu.
Výzkum bezpečnosti by měl zdůraznit schopnosti Unie související s ostrahou, šířením informací a povědomí o hrozbách a incidentech, jakož i systémy pro lepší posouzení a kontrolu situace pomocí lepšího využití běžných systémů IKT v oblasti různých operací.
Výzkum by měl být organizován jakožto doplnění běžného obranného trhu v Evropě.
Pozměňovací návrh
217
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 „Bezpečnost“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3a (nový)
Při vytváření pravidel účasti je třeba zohlednit doporučení skupiny vysoce postavených osobností v oblasti výzkumu bezpečnosti z března 2004 a stejně tak výsledky práce evropského poradního sboru pro výzkum bezpečnosti.
Je třeba zajistit zvláštní požadavky na utajení, ale průhlednost výsledků výzkumu by se neměla nadbytečně omezovat.
Dále je třeba určit oblasti, které současnou průhlednost výsledků výzkumu povolují.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh se pokouší vyjasnit nedorozumění týkající se GMES, které je založené na skutečnosti, že má být akceschopným programem, jehož jediný možný zdroj finančních prostředků jsou peníze EU z rámcového programu.
Pozměňovací návrh
218
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 „Bezpečnost“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3b (nový)
Na finanční účast sedmého rámcového programu v oblasti výzkumu bezpečnosti je z důvodu struktury trhu třeba klást zvláštní požadavky.
Orientaci mohou nabídnout přípravné akce.
Pozměňovací návrh
219
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 „Bezpečnost“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
4a (nový)
Definice malých a středních podniků pro oblast bezpečnostního výzkumu neodpovídá cíli prosazování malých podniků.
Při formulování pravidel účasti budou zohledněny rozmanité struktury podniků v tomto sektoru ve srovnání s ostatními oblastmi výzkumu, a to přizpůsobením počtu zaměstnanců a velikosti obratu.
Pozměňovací návrh 220
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 “Bezpečnost“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1
Ochrana před terorismem a trestnou činností : poskytování technologických řešení pro povědomí o ohrožení (např. CBRN), zjišťování, prevence, identifikace, ochrana, neutralizace a omezování účinků teroristických útoků a trestné činnosti.
Ochrana před terorismem a trestnou činností : poskytování technologických řešení pro povědomí o ohrožení (např. CBRN), zjišťování, prevence, identifikace, ochrana, neutralizace a omezování účinků teroristických útoků a trestné činnosti, včetně vývoje strategických rezerv a kapacity pro rychlou tvorbu lékařských protiopatření.
Odůvodnění
Kapacita pro strategickou reakci je nyní technicky dosažitelná.
Genové inženýrství, které usiluje o vytvoření lékařských protiopatření proti biologickým, toxikologickým nebo chemickým látkám, poskytuje strategickou kapacitu pro rychlou reakci na případné ohrožení a pro zajištění dostupnosti ochranných nebo terapeutických opatření pro velké množství obyvatel.
Pozměňovací návrh
221
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 “Bezpečnost“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3
Bezpečnost na hranicích : zaměření se na technologie a schopnosti pro zvýšení efektivity a účinnosti všech systémů, zařízení, nástrojů a procesů požadovaných ke zlepšení bezpečnosti evropských pozemních a pobřežních hranic, včetně otázek hraniční kontroly a ostrahy hranic.
Bezpečnost na hranicích : zaměření se na technologie a schopnosti pro zvýšení efektivity a účinnosti všech systémů, zařízení, nástrojů , procesů a metod rychlé identifikace, požadovaných ke zlepšení bezpečnosti evropských pozemních a pobřežních hranic, včetně otázek hraniční kontroly a ostrahy hranic.
Odůvodnění
Schopnost rychle identifikovat chemické látky a/nebo ručně vyrobené zbraně je základem pro efektivní a rychlou kontrolu.
Pozměňovací návrh
222
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 „Bezpečnost“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4
– Obnovení bezpečnosti v případě krize : zaměření na technologie podporující různé operace pro řízení mimořádných situací (jako je civilní obrana, humanitární a záchranné úkoly, podpora SZBP) a na otázky, jako je koordinace a komunikace mezi organizacemi, distribuované architektury a lidské faktory.
– Obnovení bezpečnosti a ochrany v případě krize : zaměření na technologie , které poskytují přehled o operacích a podporu pro různé operace pro řízení mimořádných situací (jako je civilní obrana, humanitární pomoc, přírodní katastrofy a záchranné úkoly, podpora SZBP) a na otázky, jako je koordinace a komunikace mezi organizacemi, distribuované architektury a lidské faktory.
Odůvodnění
Jak je zřejmé z pozměňovacího návrhu: v tomto kontextu nelze bezpečnost a ochranu oddělovat.
Společný evropský útvar, který bude čelit katastrofám, je důležitou částí globálního úsilí zajistit rychlou reakci.
Aby bylo možné katastrofální situace řídit efektivně, je nezbytné mít maximální možný přehled o situaci.
Zejména pokud jde o přírodní katastrofy, je ústřední záležitostí možnost podrobných pozorování široké oblasti, což je možné pouze z vesmíru.
Pozměňovací návrh
223
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 “Bezpečnost“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5
Integrace a interoperabilita bezpečnostních systémů : zaměření na technologie pro
zvýšení interoperability systémů, zařízení, služeb a procesů, včetně informačních
infrastruktur orgánů činných v trestním řízení, jakož i na spolehlivost, organizační
hlediska, ochranu důvěrnosti a integrity informací a sledovatelnost všech transakcí a
zpracování.
Integrace , vzájemné propojení a interoperabilita: z pravodajská činnost, shromažďování informací a vnitřní bezpečnost , zaměření na technologie pro
zvýšení interoperability systémů, zařízení, služeb a procesů, včetně informačních
infrastruktur orgánů činných v trestním řízení, jakož i na spolehlivost, organizační
hlediska, ochranu důvěrnosti a integrity informací a sledovatelnost všech transakcí a
zpracování.
Zvýšená integrace a interoperabilita je prioritní, aby Evropská unie plně využila výsledky ze všech zmíněných oblastí.
Odůvodnění
Stárnoucí populace a budoucnost prosperity patří k největším výzvám, se kterými se musí Evropa vypořádat.
Pro provedení změn je třeba informací.
Aby bylo dosaženo interoperability, potřebné v bezpečnostních systémech, je třeba zajistit, aby byly tyto systémy důkladně propojeny.
Pozměňovací návrh
224
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.1 “Bezpečnost a vesmír“ nadpis „Činnosti“ odrážka 6
Bezpečnost a společnost: výzkum zaměřený na úkoly, který se bude soustředit na
sociálně-ekonomické analýzy, vytváření scénářů a činnosti související s trestnou činností, s tím, jak občan vnímá bezpečnost, etiku, ochranu soukromí a společenské předpovědi.Výzkum se také zaměří na technologie, které lépe zajišťují soukromí a svobody, a na slabá místa a nová ohrožení, jakož i na řízení a posuzování dopadu možných následků.
Bezpečnost a společnost: výzkum zaměřený na úkoly, který se bude soustředit na analýzy kulturních, sociálních, politických a ekonomických rozměrů a následků terorismu a trestné činnosti, úlohy lidských hodnot, politiku, úlohu a vliv médií, řešení konfliktů, vytváření scénářů a činnosti související s trestnou činností, psychologií terorismu a jeho sociálního prostředí, s tím, jak občan vnímá bezpečnost, etiku, ochranu soukromí a společenské předpovědi.Výzkum se také zaměří na technologie, které lépe zajišťují soukromí a svobody, a na slabá místa a nová ohrožení, jakož i na řízení a posuzování dopadu možných následků.
Odůvodnění
Otázky globální a osobní bezpečnosti nelze vyřešit, jestliže se na ně pohlíží výhradně z pohledu technických řešení.
Je třeba se zabývat lidskými, kulturními a sociálními rozměry řešení problémů.
To může zahrnovat sociální determinanty konfliktů, kriminalitu a terorismus; úlohu lidských hodnot; tvorbu politiky; dopad a úlohu sdělovacích prostředků; řešení konfliktů; zranitelnost a sociálně psychologické důsledky nejistoty a terorismu na skupiny a jednotlivce.
Rozměr sociální vědy je příliš slabý – např. situace ve Francii na konci října a začátku listopadu 2005 (násilí v ulicích a slepé ničení soukromého majetku) je něco, co lze jen velmi těžce předvídat.
Text v současné podobě neposkytuje dosti možností studovat sociální a etnické kořeny špatného stavu.
Pozměňovací návrh
225
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“
9.2 Vesmír
9a.
Vesmír
Cíl
Podporovat evropský kosmický program se zaměřením na aplikace, jako je GMES s přínosem pro občany a pro konkurenceschopnost evropského kosmického průmyslu.
To bude přispívat k vývoji evropské kosmické politiky a doplní úsilí členských států a dalších klíčových činitelů, včetně Evropské kosmické agentury.
(Tento text je shodný s textem, který byl vypuštěn na začátku tématu 9.)
Odůvodnění
Text pod novým nadpisem 9a. vesmír odpovídá vypuštěnému textu pod nadpisem 9.
Pozměňovací návrh
226
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
EU může v této oblasti přispívat k lepšímu definování společných cílů založených na
požadavcích uživatelů a cílech politiky; k lepší koordinaci činností, aby se zamezilo
překrývání, a k dosažení do největší interoperability; a k definování norem.
Orgány veřejné moci a řídící pracovníci představují důležité potenciální uživatele a evropský průmysl bude mít také prospěch z přesně vymezené evropské politiky v oblasti vesmíru prováděné prostřednictvím evropského kosmického programu, částečně podporovaného navrhovanými akcemi pro výzkum a technický rozvoj.
Pro podporu cílů politiky EU jsou zapotřebí akce na úrovni EU, například v oblasti zemědělství, rybolovu, životního prostředí, telekomunikací, bezpečnosti, dopravy, jakož i zajištění, aby byla Evropa respektovaným partnerem v regionální a mezinárodní spolupráci.
EU může v této oblasti přispívat k lepšímu definování společných cílů založených na
požadavcích uživatelů a cílech politiky; k lepší koordinaci činností, aby se zamezilo
překrývání, a k dosažení do největší interoperability; a k definování norem.
Orgány veřejné moci a řídící pracovníci představují důležité potenciální uživatele a evropský průmysl bude mít také prospěch z přesně vymezené evropské politiky v oblasti vesmíru prováděné prostřednictvím evropského kosmického programu, částečně podporovaného navrhovanými akcemi pro výzkum a technický rozvoj.
Pro podporu cílů politiky EU jsou zapotřebí akce na úrovni EU, například v oblasti zemědělství, rybolovu, lesnictví, životního prostředí, zdraví, telekomunikací, bezpečnosti, dopravy, jakož i zajištění, aby byla Evropa respektovaným partnerem v regionální a mezinárodní spolupráci.
Pozměňovací návrh
227
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
V uplynulých 40 letech si Evropa vybudovala vynikající technologickou způsobilost.
Udržení konkurenceschopného průmyslu (včetně výrobců, poskytovatelů a provozovatelů služeb) vyžaduje nový výzkum a technologie.
Aplikace založené na vesmírných technologiích jsou
důležitým přínosem pro občany.
V uplynulých 40 letech si Evropa vybudovala vynikající technologickou způsobilost.
Udržení konkurenceschopného průmyslu (včetně výrobců, poskytovatelů a provozovatelů služeb) vyžaduje nový výzkum a technologie.
Aplikace založené na vesmírných technologiích jsou
důležitým přínosem pro občany svými hodnotami, které přináší vedlejší produkty technologií, a jsou ve společnosti vysokých technologií nepostradatelné.
Odůvodnění
Technologické aplikace založené na vesmírných družicích jsou stále větší částí společenského rozvoje.
Vesmírný výzkum je oblast vytvářející značné množství technologických vedlejších produktů.
Mnohá každodenně užívaná technologie byla původně výsledkem výzkumu vesmíru.
Vesmírný výzkum také patří mezi oblasti s největší návratností investic na jedno euro.
Pozměňovací návrh
228
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Níže uvedené činnosti jsou zaměřeny na: využívání vesmírných prostředků pro zavádění aplikací, jmenovitě GMES (Globální sledování životního prostředí a bezpečnosti) a jejich přínos k vynucování práva v politikách EU; jakož i na průzkum vesmíru, poskytování příležitostí k mezinárodní spolupráci a výrazným technologickým průlomům; využívání a
průzkum vesmíru podporovaný umožňováním činností, které zaručují strategickou roli Evropské unie.
Tyto činnosti budou doplněny jinými akcemi zahrnutými v rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace a v rámcovém programu pro vzdělávání a
odbornou přípravu.
Přínos níže uvedených činností pro veřejný pořádek bude také
maximalizován, včetně další podpory pro nové potřeby politiky, které mohou vyvstat,
například: vesmírná řešení pro podporu rozvojových zemí; a využití nástrojů pro pozorování vesmíru a metod pro podporu rozvoje v politikách Společenství.
Níže uvedené činnosti jsou zaměřeny na: využívání vesmírných prostředků (v koordinaci s místními prostředky, včetně vzdušných prostředků) pro zavádění aplikací, jmenovitě GMES (Globální sledování životního prostředí a bezpečnosti) a jejich přínos k vynucování práva v politikách EU; jakož i na průzkum vesmíru a infrastruktury vesmírných služeb, poskytování příležitostí k mezinárodní spolupráci a výrazným technologickým průlomům i výzkumu nákladů a zisků; využívání a průzkum vesmíru podporovaný umožňováním činností, které zaručují strategickou roli Evropské unie.
Tyto činnosti budou doplněny jinými akcemi zahrnutými v rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace a v rámcovém programu pro vzdělávání a
odbornou přípravu.
Přínos níže uvedených činností pro veřejný pořádek bude také
maximalizován, včetně další podpory pro nové potřeby politiky, které mohou vyvstat,
například: vesmírná řešení pro podporu rozvojových zemí; a využití nástrojů pro pozorování vesmíru a metod pro podporu rozvoje v politikách Společenství.
Odůvodnění
Úspěšné přenesení a upotřebení infrastruktury vesmírných služeb patří k velmi důležitým stránkám budoucího úplného rozvoje programů Galielo a GMES.
Evropské vesmírné programy, vypracované a zaváděné v úzké spolupráce s Evropskou vesmírnou agenturou, byly velmi úspěšné.
Tento úspěch vyvolal potřebu stanovit priority vesmírné politiky a rozvíjet výzkum vesmírných nákladů a zisků, aniž by tím byla ohrožena možnost Evropy zajišťovat své vesmírné operace.
Je také důležité mít monitorování in situ pro správu životního prostředí a bezpečnosti a pro nezbytnost různých služeb vyžadujících velmi vysoké rozlišení (např. mapování měst) mimo rozsah satelitního zobrazení.
Pozměňovací návrh
229
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3a (nový)
Níže uvedené činnosti Společenství budou prováděny za využití stávajícího evropského potenciálu, případně vnějších prostředků.
Je třeba zabránit rozptýlení zdrojů za účelem vytváření nových entit a řídících struktur.
Odůvodnění
Několik veřejných institucí kompetentních pro vesmírné činnosti již v Evropě existuje a představuje excelenci technologické vědy a řízení.
Nedostačující financování vesmíru z FP7 by se mělo soustředit na činnosti, nikoli na souběžné vytváření institucí a administrativních nákladů.
Pozměňovací návrh
230
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 1
– GMES: vývoj satelitních monitorovacích systémů a technik souvisejících se správou
životního prostředí a bezpečností a jejich integrace s pozemními, lodními a letadlovými složkami; podpora používání a poskytování dat a služeb GMES.
– GMES: vývoj satelitních a in situ monitorovacích systémů a technik souvisejících se správou
životního prostředí a bezpečností a jejich integrace s pozemními, lodními a letadlovými složkami; podpora integrace, harmonizace , používání a poskytování dat (jak satelitních, tak in situ, včetně pozemních, lodních a vzdušných) a služeb GMES.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh trvá na důležitosti monitorování in situ pro správu životního prostředí a bezpečnosti: GMES zahrnuje komponenty vesmírné i in situ a jejich integrace je velmi významná.
Kromě toho některé cíle GMES nelze v této fázi splnit pomocí systémů ve vesmíru, které jsou proto nejlépe doplněny nástroji in situ.
Oddělení vesmírných systémů od ostatních technik je v souvislosti s GMES kontraproduktivní.
Jsou zapotřebí nástroje pro integraci, protože integrace neprobíhá automaticky a vyžaduje značné úsilí harmonizace, vyrovnání atd. Tato integrace však umožní vyhnout se zdvojení úsilí zohledněním stávajících systémů a vývojem nových systémů pouze tehdy, když jsou potřebné.
Pozměňovací návrh
231
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 3a (nová)
– vývoj systémů umístěných ve vesmíru pro prevenci rizik a jejich řízení a pro všechny typy nebezpečí, posílení jejich propojení se systémy jiného druhu.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh zdůrazňuje pozměňovací návrh uvedený výše zaměřený na přeměnu Galilea a zdůrazňuje potřebu zaměřit se při posuzování služeb souvisejících s vesmírem na rizika, civilní ochranu.
Pozměňovací návrh
232
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 1
– Přínos k mezinárodním iniciativám pro průzkum vesmíru.
– Maximalizace vědecké přidané hodnoty pomocí součinností s Evropskou vesmírnou agenturou a iniciativami vesmírných agentur členských států v oblasti průzkumu vesmíru; usnadnění přístupu k vědeckým informacím.
Odůvodnění
Významný počet iniciativ vesmírného průzkumu vyvinula ESA a členské státy na vnitrostátní úrovni.
Společenství by mělo usilovat o maximalizaci součinnosti mezi různými účastníky v této oblasti a přinést přidanou hodnotu, také pomocí lepšího šíření vědeckých výsledků po evropské vědecké společnosti zabývající se vesmírem.
Pozměňovací návrh
233
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2.“Vesmír“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 1a (nová)
– Koordinace úsilí ve vývoji vesmírných teleskopů a detektorů, jakož i při analýze dat ve vědách o vesmíru.
Odůvodnění
Vývoj přístrojů k pozorování vesmíru, jako jsou teleskopy a detektory, by měl být jeden z hlavních cílů evropské politiky výzkumu vesmíru, vzhledem ke kvantitě i kvalitě dat, která tyto přístroje budou poskytovat vědcům zabývajícím se vesmírem.
Pozměňovací návrh
234
Příloha I kapitola I „Spolupráce“ téma 9.2 „Vesmír“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3 pododrážka 2
Vesmírné vědy včetně života ve vesmíru
Vesmírné vědy včetně biolékařství a vědy o životě ve vesmíru
Pozměňovací návrh
235
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Cíl“
Tento program zvýší dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici
znalostí.
To bude prováděno podporováním výzkumných projektů řízených výzkumnými pracovníky a prováděných ve všech oblastech týmy, které si konkurují na
evropské úrovni.
Projekty budou založeny na návrzích, které předkládají a jejichž
témata volí výzkumní pracovníci, a budou hodnoceny výhradně na základě excelence,
jak bude posouzeno odborným posudkem.
Tento program zvýší dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici
znalostí.
To bude prováděno podporováním výzkumných projektů řízených výzkumnými pracovníky a prováděných ve všech oblastech týmy, které si konkurují na
evropské úrovni.
Projekty budou založeny na návrzích, které předkládají a jejichž
témata volí výzkumní pracovníci ze soukromého i veřejného sektoru.
V obou případech budou výsledky výzkumu oznámeny a šířeny.
Odůvodnění
Evropa trpí nedostatečnou spoluprácí veřejného a soukromého sektoru v rámci činností VaV.
Je proto důležité zdůraznit velkou roli obou těchto sektorů, která spočívá ve zlepšení evropské kapacity provádět výzkumné činnosti.
Rozšířená a silná spolupráce mezi oběma systémy jednoznačně patří k prioritám rámcového programu.
Pozměňovací návrh
236
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Navzdory mnoha výsledkům a vysoké úrovni výkonnosti ve velkém množství oblastí Evropa nevyužívá maximálně svůj výzkumný potenciál a zdroje a naléhavě potřebuje větší kapacitu pro vytváření znalostí.
Navzdory mnoha výsledkům a vysoké úrovni výkonnosti ve velkém množství oblastí Evropa nevyužívá maximálně svůj výzkumný potenciál a zdroje a naléhavě potřebuje větší kapacitu pro vytváření znalostí a jejich přeměny v hospodářskou hodnotu a růst.
Odůvodnění
Aby Unie zavedla lisabonskou strategii a stala se nejdynamičtějším a nejkonkurenceschopnějším znalostním hospodářstvím na světě, není její klíčovou výzvou pouze získání více znalostí, ale také přeměna znalostí v hospodářskou hodnotu a růst.
Pozměňovací návrh
237
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3
Celoevropský konkurenční mechanismus financování hraničního výzkumu prováděný jednotlivými týmy je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a doplňuje jiné činnosti EU a vnitrostátní činnosti.
Napomůže posílení dynamiky a přitažlivosti Evropy pro nejlepší výzkumné pracovníky z evropských i třetích zemí a pro průmyslové investice.
Celoevropský konkurenční systém financování hraničního výzkumu prováděný jednotlivými týmy je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a doplňuje jiné činnosti EU a vnitrostátní činnosti.
Napomůže posílení dynamiky a přitažlivosti Evropy pro nejlepší výzkumné pracovníky z evropských i třetích zemí a pro průmyslové investice.
Odůvodnění
Aby nedošlo k nedorozumění v tom, že ERV musí pracovat jako autonomní orgán, lépe řečeno „struktura“, která by měla být právně nezávislá a měla by být zřízena v souladu s článkem 171 Smlouvy o ES.
Pozměňovací návrh
238
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Činnosti“ odst.
1
Tato akce bude reagovat na nejslibnější a nejproduktivnější oblasti výzkumu a nejlepší
příležitosti pro vědecký a technický pokrok, v rámci jednotlivých oborů i mezi obory, včetně technických, společenských a humanitních věd.
Bude prováděna nezávisle na tematickém zaměření jiných částí rámcového programu a bude věnovat pozornost mladým výzkumným
pracovníkům a novým skupinám, ale i zavedeným týmům.
Tato akce bude reagovat na nejslibnější a nejproduktivnější oblasti výzkumu a nejlepší
příležitosti pro vědecký a technický pokrok, v rámci jednotlivých oborů i mezi obory, včetně technických, společenských a humanitních věd.
Bude prováděna nezávisle na tematickém zaměření jiných částí rámcového programu a bude věnovat pozornost výzkumným
pracovníkům v rané fázi vývoje a novým skupinám, ale i zavedeným týmům.
(Tento pozměňovací návrh se vztahuje na celý text.
Jeho přijetí si vyžádá odpovídající změny v celém textu.)
Pozměňovací návrh
239
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Činnosti“ odst.
2
Činnosti EU v hraničním výzkumu bude provádět Evropská rada pro výzkum (ERV), která sestává z vědecké rady, za podpory specializované prováděcí struktury .
Činnosti EU v hraničním výzkumu bude provádět Evropská rada pro výzkum (ERV) , zpočátku ustanovená jako výkonná agentura, která se stane právně nezávislou strukturou ustavenou podle postupu spolurozhodování stanoveným článkem 251 Smlouvy.
Bude sestávat z vědecké rady a administrativní správy.
Vědecká rada bude podporována dočasnými vědeckými pracovníky, které vyberou členové vědecké rady.
Řízení ERV budou provádět zaměstnanci přijati k tomuto účelu nebo vybráni z orgánů EU, kteří budou plnit pouze skutečně nezbytné administrativní úkoly.
Pozměňovací návrh
240
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Činnosti“ odst.
3
Vědecká rada bude sestávat z představitelů evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří budou jednat osobně, nezávisle na politických či jiných zájmech.
Její členové budou jmenováni Komisí na základě nezávislého postupu jejich určení.
Vědecká rada bude mimo jiné dohlížet na rozhodnutí o typu výzkumu, který bude financován, a bude ručit za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska .
Její úkoly budou zahrnovat zejména vývoj ročního pracovního programu, vytvoření procesu odborného posouzení, jakož i sledování a kontrolu kvality provádění programu z vědeckého hlediska.
Vědecká rada bude sestávat z představitelů evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří budou jednat osobně, nezávisle na politických či jiných zájmech.
Její členové budou voleni z řad vědecké společnosti vědeckou radou při zajištění různorodosti vědeckých oblastí výzkumu, v souladu se základními kritérii evropské legislativy, podle postupu spolurozhodování stanoveným článkem 251 Smlouvy.
Členové vědecké rady budou zastávat svou funkci po omezenou dobu čtyř let, která je jednou obnovitelná na dobu nejvýše tří let podle rotačního systému, který zaručí nepřetržité pokračování práce vědecké rady.
Vědecká rada bude mimo jiné plně zodpovědná za rozhodnutí o typu výzkumu, který bude financován, a bude ručit za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska a schválení kodexu chování, aby se předešlo střetu zájmů .
Její úkoly budou zahrnovat zejména vývoj ročního pracovního programu, vytvoření procesu odborného posouzení, jakož i sledování a kontrolu kvality provádění programu z vědeckého hlediska.
Pozměňovací návrh
241
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Činnosti“ odst.
4
Specifická prováděcí struktura bude odpovídat za všechna hlediska provádění a
uskutečňování programu, jak stanoví roční pracovní program.
Zejména bude provádět
odborné posouzení a výběr podle zásad stanovených vědeckou radou a bude zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů.
Specifická prováděcí struktura bude odpovídat za všechna hlediska provádění a
uskutečňování programu, jak stanoví roční pracovní program.
Zejména bude provádět
odborné posouzení a výběr podle zásad stanovených vědeckou radou a bude zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů.
Správní a osobní náklady na ERV (vědecký poradní sbor a prováděcí výbory) nesmí přesáhnout 3 % rozpočtu každoročně poskytovaného pro ERV.
Odůvodnění
Úspěch Evropské rady pro výzkum závisí na tom, že se co nejvíce peněz dostane k projektům.
Je třeba zabránit vybudování nadměrně finančně zatížené správy.
Pozměňovací návrh
242
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Činnosti“ odst.
5 a 6
Provádění a řízení činnosti bude přezkoumáváno a vyhodnocováno ve vhodných intervalech za účelem posouzení výsledků činnosti a přizpůsobení a zlepšení postupů na základě zkušeností.
Vědecká rada a prováděcí výbor budou podávat každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a řízení činnosti za účelem posouzení výsledků činnosti a přizpůsobení a zlepšení postupů na základě zkušeností.
Evropská komise bude zaručovat úplnou samostatnost a integritu ERV.
V průběhu přechodného období Evropská komise zajistí, že provádění ERV bude v souladu se zásadami vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti a že bude postupovat přesně podle strategie a zaváděcí metodologie stavené vědeckou radou.
Komise zároveň podnikne veškeré nezbytné iniciativy podle postupu spolurozhodování stanoveného článkem 251 Smlouvy, k provedení Evropské rady pro výzkum jakožto stálé, právně nezávislé struktury.
Provádění a řízení ERV bude ustavičně přezkoumáváno a vyhodnocováno za účelem posouzení jeho výsledků a přizpůsobení a zlepšení postupů na základě zkušenosti.
Nezávislé přezkoumání bude provedeno do roku 2008 strukturami a mechanismy ERV podle kritérií vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti a s plnou účastí vědecké rady.
Na základě tohoto hodnocení mohou být struktury a mechanismy ERV pozměněny.
Komise zajistí, že potřebné přípravné práce budou prováděny s ohledem na přechod k požadované změněné struktuře.
Pozměňovací návrh
243
Příloha I kapitola II „Myšlenky“ nadpis „Činnosti“ odst.
6a (nový)
ERV má být schopná dodávat vlastní strategické studie pro přípravu a podporu svých činností.
Obzvláště bude mít právo na konzultace s evropskými, mezivládními a vnitrostátními iniciativami, aby se zabránilo dvojímu financování výzkumu na evropské a vnitrostátní úrovni.
Odůvodnění
ERV má rozvíjet vlastní strategie hraničního výzkumu včetně subdodávání zvláštních studií kompetentním institucím.
Také by měla rozvíjet své činnosti a nepouštět ze zřetele cíle evropské přidané hodnoty a doplňkovosti s jinými podobnými činnostmi, aby nedošlo k přílišnému zdvojování a štěpení úsilí EU v základním výzkumu.
Pozměňovací návrh
244
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Cíl“
Kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě podněcováním zájmu o povolání výzkumných pracovníků, podporováním, aby evropští výzkumní pracovníci zůstali v Evropě, a přilákáním výzkumných pracovníků z celého světa do Evropy, aby se Evropa stala přitažlivější pro nejlepší výzkumné pracovníky.
To bude prováděno zaváděním uceleného souboru tzv. akcí „Marie Curie“, které budou zaměřeny na výzkumné pracovníky ve všech stádiích profesní dráhy, od základní odborné výzkumné přípravy po celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj.
Kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě podněcováním zájmu o povolání výzkumných pracovníků, podporováním, aby evropští výzkumní pracovníci zůstali v Evropě, a přilákáním výzkumných pracovníků z celého světa do Evropy, aby se Evropa stala přitažlivější pro nejlepší výzkumné pracovníky.
To bude prováděno užitím stejného souboru nástrojů jako v rámci šestého rámcového programu, pokud možno s co nejméně změnami, zaváděním uceleného souboru tzv. akcí „Marie Curie“, se zvláštním zdůrazněním evropské přidané hodnoty, kterou vytvářejí formujícím vlivem, jež mají v Evropském výzkumném prostoru.
Tyto akce budou zaměřeny na výzkumné pracovníky ve všech stádiích profesní dráhy, od základní odborné výzkumné přípravy , zamýšlené zvláště pro mladé lidi, po celoživotní vzdělávání a profesní ve veřejném i soukromém sektoru .
Je třeba také usilovat o zajištění toho, že podstatná část akcí a zdrojů bude směřovat ke zvýšení účasti výzkumných pracovnic, jejichž účast v těchto oblastech je stále menší než účast mužů .
Odůvodnění
Programy „Lidské zdroje a mobilita“ jsou velmi úspěšné a zkušenosti ukazují, že stávající soubor nástrojů by měl být účinný stejně jako v šestém rámcovém programu.
Účastníci programu ocení tento způsob kontinuity.
Evropský parlament rozhodl 10. března 2005 ve „Směrech politiky Evropské unie na podporu výzkumu“ ( 2004/2150(INI) ), že zamýšlené akce budou pokračovat stejně jako v šestém rámcovém programu.
Je důležité obrátit pozornost ke skutečnosti, že tyto akce prováděné za účelem prosazování mobility a rozvíjení profesní dráhy výzkumníků mají také utvářející vliv na struktury, protože pomáhají vytvářet skutečnou evropskou spolupráci v Evropském výzkumném prostoru.
Mělo by být také zdůrazněno, že rozvoj profesní dráhy výzkumníků by měl být prosazován jak ve veřejném, tak i v soukromém sektoru.
Přestože jsou akce určené pro výzkumné pracovníky ve všech stádiích profesní dráhy, je důležité zohlednit zvlášť mladé výzkumníky, aby byly naplněny cíle, pomocí nichž se program „Lidé“ snaží motivovat odborníky výzkumu k rozvíjení jejich vědecké činnosti a povzbudit je k vykonávání profese po celém Společenství.
Zvláštní úsilí si zasluhují také akce za účelem zapojit do světa vědy ženy a posílit jejich úlohu.
Pozměňovací návrh
245
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Velký počet vysoce odborně vzdělaných a kvalifikovaných výzkumných pracovníků je nejen nezbytnou podmínkou pro vědecký pokrok a pro podporu inovace, nýbrž i důležitým činitelem pro přilákání a udržení investic do výzkumu poskytovaných veřejnými a soukromými subjekty.
Na pozadí rostoucí konkurence na světové úrovni je vytvoření otevřeného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky a diverzifikaci dovedností a profesní dráhy výzkumných pracovníků podstatné pro podporu přínosné cirkulace výzkumných pracovníků a jejich znalostí, jak v Evropě, tak i ve světovém měřítku.
Velký počet vysoce odborně vzdělaných a kvalifikovaných výzkumných pracovníků je nejen nezbytnou podmínkou pro vědecký pokrok a pro podporu inovace, nýbrž i důležitým činitelem pro přilákání a udržení investic do výzkumu poskytovaných veřejnými a soukromými subjekty.
Na pozadí rostoucí konkurence na světové úrovni je vytvoření otevřeného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky , který bude zbaven všech forem diskriminace, a diverzifikaci dovedností a profesní dráhy výzkumných pracovníků podstatné pro podporu přínosné cirkulace výzkumných pracovníků a jejich znalostí, jak v Evropě, tak i ve světovém měřítku.
Odůvodnění
Evropský výzkumný trh by měl být prost všech forem diskriminace, aby přilákal co nejvíce lidí, včetně žen, a umožnil EU, aby se stala v souladu s lisabonskými cíly konkurence-schopnější.
Pozměňovací návrh
246
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1a (nový)
Budou zavedena zvláštní opatření, jako granty na opětovné zapojení, které budou poskytovat podporu mladým výzkumným pracovníkům a podporovat je v raném stádiu jejich vědecké dráhy a které budou usilovat o snížení „odlivu mozků“.
Odůvodnění
Zvláštní pozornost a jasné akce jsou nutné nejen z hlediska očekávaného dramatického demografického nedostatku výzkumných pracovníků evropského původu, ale také při vytváření atraktivních konkurenceschopných podmínek pro mladé vědce z celého světa.
Pozměňovací návrh
247
Příloha I kapitola III nadpis „Odůvodnění“ odst.
1b (nový)
Akce, se kterými počítá rámcový program, by měly věnovat zvláštní pozornost začínajícím výzkumným pracovníkům a současně by měla být podporována opatření proti „odlivu mozků“, jako je například poskytování grantů, které výzkumným pracovníkům pomáhají při návratu a znovuzačlenění.
Odůvodnění
Aby bylo dosaženo cíle 700 000 výzkumných pracovníků v roce 2010, je nutné zvětšit nábor výzkumných pracovníků a současně zavádět zvláštní akce na omezení rozsahu „odlivu mozků“, na podporu návratu výzkumných pracovníků, kteří Evropu opustili, a na pomoc začlenění výzkumných pracovníků, kteří dokončili základní odborné vzdělání.
Zvláštní opatření na začlenění výzkumných pracovníků by měla zajišťovat výzkumníky s možností uplatnění v oboru.
Pozměňovací návrh
248
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně podněcování průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu.
Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně podněcování průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu.
Program „Lidé“ bude úzce propojen s programy odborné přípravy a vzdělávacími programy a také s dalšími částmi rámcového programu.
Další klíčovou součástí je vytvoření přiměřených podmínek pro zaměstnance, ať už zajištěním nezávislosti výzkumu, vyrovnáváním platů podle nejlepších mezinárodních standardů nebo větší péčí o poskytnutí sociálních jistot a systémů pojištění vědeckým pracovníkům.
Zvýšení mobility výzkumníků a posílení zdrojů těch institucí, které lákají výzkumníky z jiných členských států, povzbudí střediska excelence a také rozšíří tuto excelenci po celé Evropské unii.
Odůvodnění
Příprava pro výzkum je prvkem sítí excelence, programu „Lidé“ a některých vzdělávacích programů.
Koordinace a společné akce budou příspěvkem k účinnému využívání mobility výzkumných pracovníků.
Je nutno zavést viditelné souvislosti do programů vzdělávání a odborné přípravy, aby se zajistil trvalý rozvoj vědecké kariéry mladých lidí.
Pro podporu Evropského výzkumného prostoru, který je taký určen k tomu, aby se profese výzkumného pracovníka stala atraktivnější, je důležité zajistit, aby podmínky zaměstnání byly na stejné úrovni a přitom zajišťovaly nezávislost výzkumu.
Pozměňovací návrh
249
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Odůvodnění“odst.
2a, 2b, 2c a 2d (nové)
Mobilita výzkumných pracovníků se uplatňuje ve všech sektorech vědeckého a technologického výzkumu, které pokrývá sedmý rámcový program, a současně by měl být zohledněn budoucí vývoj vědy.
Vzhledem ke skutečnosti, že v mnoha zemích je nízký podíl žen ve vědeckých povoláních, musí program „Lidé“ podporovat akce s účelem odstranit tuto anachronickou nerovnováhu pohlaví.
Evropská unie a členské státy by měly zahájit akce na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni, které zřídí služby umožňující uvést v soulad pracovní a rodinný život.
Tato sociální politika bude mít také výrazný dopad na vědeckou a technologickou politiku.
K dosažení cíle 8 výzkumných pracovníků na 1 000 zaměstnanců bude třeba, aby akce zaměřené na struktury vyučování a metody výuky upoutaly zájem mladých lidí o vědecké povolání.
Odůvodnění
Mobilita výzkumných pracovníků je klíčovým prostředkem pro vytvoření Evropského výzkumného prostoru.
Je důležité určit nástroje, které umožní mobilitu mužů a žen.
Měla by se vytvořit ustanovení pro opatření, jež by umožnila sladit pracovní a rodinný život a ačkoli se v této počáteční fázi týkají hlavně žen, měla by platit i pro muže.
Dosažení kritického množství výzkumných pracovníků je zásadním předpokladem pro vytvoření Evropského výzkumného prostoru a je třeba podniknout kroky s dosažení tohoto cíle pomocí kurzů a výukových metod s cílem přitáhnout mladé lidi k vědecké kariéře.
Pozměňovací návrh
250
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2e (nový)
Akce Marie Curie jsou obecně pokládané za nejlepší část rámcového programu a byly již velmi úspěšné.
Avšak zájem o jejich větší množství byl na překážku účasti v programech Marie Curie, což mělo dopad obzvláště na výzkumnou a obchodní společnost.
Výrazné zvýšení rozpočtu pro tento program je zcela oprávněné.
Odůvodnění
Parlament by měl zdůraznit, jak úspěšné akce Marie Curie v rámcovém programu byly, což dokazuje zájem o jejich větší množství.
Z tohoto důvodu nemůže být jejich rozpočet snížen.
Pozměňovací návrh
251
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 odst.
1
Základní odborná příprava výzkumných pracovníků: zlepšení jejich profesních
vyhlídek ve veřejném i soukromém odvětví, včetně rozšiřování jejich vědeckých a
všeobecných dovedností, a přitahování více mladých výzkumných pracovníků k vědeckým profesím.
Základní odborná příprava výzkumných pracovníků: zlepšení jejich profesních
vyhlídek ve veřejném i soukromém odvětví, včetně rozšiřování jejich vědeckých a
všeobecných dovedností, včetně utváření jejich vztahu k technologiím a podnikavosti, a přitahování více mladých výzkumných pracovníků k vědeckým profesím.
Odůvodnění
Výzkumné pracovníky je třeba naučit rozpoznat jejich pracovní příležitosti a následovat je, jak jen je možné.
Měla by to být klíčová dovednost všech účastníků akce Marie Curie.
Pozměňovací návrh
252
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 odst.
2
To bude prováděno prostřednictvím tzv. sítí „Marie Curie“, jejichž hlavním cílem je
překonávat roztříštěnost základní odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků a posilovat jejich základní odbornou přípravu a profesní rozvoj na evropské úrovni.
Členové nadnárodních sítí budou využívat své doplňkové pravomoci
prostřednictvím integrovaných programů odborné přípravy.
Podpora bude zahrnovat nábor výzkumných pracovníků v ranném stádiu, organizaci školení přístupných také pro výzkumné pracovníky mimo síť a granty pro vedoucí výzkumné pracovníky a/nebo průmyslová místa pro předávání znalostí a řízení.
To bude prováděno prostřednictvím tzv. sítí „Marie Curie“, jejichž hlavním cílem je
překonávat roztříštěnost základní odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků a posilovat jejich základní odbornou přípravu a profesní rozvoj na evropské úrovni.
Na základě systému Erasmus budou zavedeny sítě partnerských měst, předpokládající bližší spolupráci několika partnerů .
Mobilita výzkumných pracovníků bude podpořena zlepšením komunikace a kontaktu mezi programy „Lidé“ a „Kapacity“.
Členové nadnárodních sítí budou využívat své doplňkové pravomoci prostřednictvím integrovaných programů odborné přípravy.
Podpora bude zahrnovat nábor výzkumných pracovníků v ranném stádiu, organizaci školení přístupných také pro výzkumné pracovníky mimo síť a granty pro vedoucí výzkumné pracovníky a/nebo průmyslová místa pro předávání znalostí a řízení , při převzetí klíčové podoby stáží v průmyslovém prostředí z pátého rámcového programu .
R eintegrační granty pro začínající výzkumné pracovníky poté, co jim bude poskytnuta základní odborná příprava .
Kromě toho bude zaveden trvalý systém horizontální koordinace mezi programem „Lidé“ a programem pro vyšší stupeň vzdělávání „Erasmus“.
Odůvodnění
Navázání vztahu mezi sítěmi zvětší mobilitu začínajících výzkumných pracovníků mezi několika centry specializovanými ve stejné oblasti a poskytujícími jim příležitost zůstat v mateřské instituci a být školeni ze zahraničí.
Aby byl FP7 vstřícnější k začínajícím výzkumným pracovníkům, je třeba, aby byl reintegrační systém stejný pro všechny výzkumné pracovníky.
Je nutné úzce koordinovat akce vzdělávacích a školicích programů, aby bylo plně realizováno vzdělání a integrace výzkumu jako součásti trojúhelníku znalostí.
Učinit sedmý rámcový program přitažlivější pro mladé vědce vyžaduje, aby mechanismus reintegrace byl stejný pro všechny výzkumné pracovníky.
Je nezbytné plně realizovat integraci vzdělávání a výzkumu jako součást znalostního trojúhelníku.
Např. vzhledem ke skutečnosti, že vyšší vzdělání a oblast výzkumu se mohou překrývat (například doktorandské studium může být součástí jednoho nebo druhého), bude nutné úzce koordinovat činnosti s programem vzdělávání a odborného výcviku.
Výzkumníci migrující mezi veřejným a soukromým sektorem jsou klíčovým nástrojem pro zahájení inovací.
Proto je třeba zvýšit podporu mobility výzkumných pracovníků mezi akademickým sektorem a průmyslem.
Dále, vzhledem k dobrým zkušenostem ze stáží Marie Curie v průmyslovém prostředí FP5, je třeba převzít jejich klíčovou podobu do sítí Marie Curie, partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami, navrhovaných pro FP7.
Je nutný rychlý vzestup, protože v opačném případě přijmou dobří uchazeči jiné nabídky.
Zlepšení komunikace s výzkumnou společností za účelem informování výzkumných pracovníků o příležitostech dostupných v Unii by mohlo povzbudit mobilitu a rovněž tak zpomalit „odliv mozků“.
Pozměňovací návrh
253
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2
Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj: podpora profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků.
Za účelem doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti a/nebo mezioborové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky, kteří zvláště potřebují další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se vracejí k výzkumné profesi, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně pracovního místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci vnitrostátní/mezinárodní mobility.
Tato akce bude prováděna prostřednictvím jednotlivých stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství a prostřednictvím spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů.
Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj: podpora profesního rozvoje výzkumných pracovníků.
Za účelem doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti a/nebo mezioborové mobility se předpokládá podpora pro: nejúspěšnější účastníky doktorandského studia, kteří by se mohli připojit k uznávanému výzkumnému týmu a zde pracovat na svém doktorátu, což bude vyžadovat vzájemné uznání kvality takových školení a pokud možno diplomů a jiných vysvědčení vystavených v souvislosti s dotyčnými programy .
Podpora se rovněž předpokládá pro výzkumné pracovníky, kteří zvláště potřebují další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se vracejí k výzkumné profesi , jako je např. mateřská či rodičovská dovolená, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně pracovního místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci vnitrostátní/mezinárodní mobility.
Tato akce bude prováděna prostřednictvím jednotlivých stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství .
Komise prozkoumá možnost spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů prostřednictvím pilotního programu, v souladu s kritérii evropské přidané hodnoty, průhlednosti a otevřenosti .
Pozměňovací návrh
254
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2a (nová)
- Vytvoření samostatné a nezávislé evropské sítě univerzit pod záštitou Evropské výzkumné rady.
Odůvodnění
Evropa naléhavě potřebuje nezávislý, samostatný a víceoborový systém univerzit, který by pracoval na principu partnerství jakožto prostředku k zadržení „odlivu mozků“ a zvýšení zájmu výzkumných pracovníků o návrat.
Organizace takového druhu musí být sdíleným prostředkem, otevřeným všem sítím a umožňujícím ERV pracovat tak efektivně, jak je třeba.
Pozměňovací návrh
255
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka 3
Partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami : Podpora dlouhodobých
programů spolupráce mezi akademickými a průmyslovými organizacemi, zejména malými a středními podniky, zaměřená na zvýšení míry sdílení prostřednictvím společných výzkumných partnerství, podporované náborem zkušených výzkumných pracovníků do
partnerství, vysíláním zaměstnanců mezi oběma odvětvími a organizováním akcí.
Partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami : Podpora dlouhodobých
programů spolupráce mezi akademickými a průmyslovými organizacemi, zejména malými a středními podniky a tradičními výrobními podniky , zaměřená na zvýšení míry sdílení prostřednictvím společných výzkumných partnerství, podporované náborem výzkumných pracovníků se zkušenostmi v partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami a mladých výzkumných pracovníků do partnerství, vysíláním zaměstnanců mezi oběma odvětvími a organizováním akcí , při převzetí klíčové podoby stáží v průmyslovém prostředí z pátého rámcového programu pro takový nábor a vysílání .
Výzkumným pracovníkům by také měl být usnadněn přechod z veřejných výzkumných institucí do soukromých a naopak .
Odůvodnění
Příležitost pracovat v prostředí průmyslu by měla být k dispozici i pro mladé výzkumné pracovníky.
Evropské orgány uznaly několika sděleních, včetně návrhu 7. rámcového programu, ústup tradičních výrob a těžkých průmyslových odvětví.
Je proto logické podporovat osoby, které tato průmyslová odvětví zaměstnávají, v jejich výzkumném úsilí.
Úkol usnadnit spolupráci mezi vysokými školami a průmyslem vyžaduje lidi, kteří jsou schopni tuto úlohu splnit.
Je důležité zaměstnávat výzkumné pracovníky, kteří již v této oblasti mají zkušenosti.
Výměna a migrace výzkumných pracovníků – jako vrcholná kariéra tichých znalostí – mezi veřejným sektorem a soukromým sektorem jsou klíčovými nástroji pro otevřené inovace.
Proto je nutno zvýšit podporu mobility výzkumných pracovníků mezi vysokými školami a průmyslem.
Dále je třeba vzhledem k velmi kladným zkušenostem v průmyslu s průmyslovými stipendii Marie Curie v FP5 převzít jejich klíčové charakteristiky do sítí Marie Curie, do propojení vysokých škol a průmyslu a jejich partnerství navržených pro FP7.
Zvláště účinným rysem byla možnost nejdříve získat status hostujícího stipendisty a následně zaměstnat výzkumné pracovníky dočasně a při tom dodržovat předepsaná kritéria pro způsobilost a výběr.
V každém případě jsou důležité rychlé termíny reakce, protože jinak mezitím dobří kandidáti přijmou nabídku odjinud.
Pod pojmem „mnoho uplatnění“ by měla být podporována také mobilita výzkumných pracovníků z toho hlediska, že větší vzájemné působení mezi soukromým a veřejným výzkumem je možné.
Tato výměna mezi akademickým a soukromým výzkumem by měla být umožněna lepším zapojením malých a středních podniků a společností do programu Marie Curie.
Také zavedení vědci musí být povzbuzováni, aby čelili novým vědeckým výzvám v jiných oblastech činností.
Pozměňovací návrh
256
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka 5
Specifické akce na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, odstraňováním překážek mobility a rozšířením profesních vyhlídek výzkumných pracovníků v Evropě.
Dále bude poskytována podpora pro zvyšování veřejného povědomí o tzv. akcích „Marie Curie“ a jejich cílech.
Specifické akce na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, odstraňováním překážek mobility a rozšířením profesních vyhlídek výzkumných pracovníků v Evropě.
Pobídky pro veřejné instituce, které podporují mobilitu, kvalitu a pověst jejich výzkumných pracovníků.
Dále bude poskytována podpora pro zvyšování veřejného povědomí o tzv. akcích „Marie Curie“ a jejich cílech.
Odůvodnění
Veřejné instituce podporující mobilitu svých výzkumných pracovníků si zaslouží pobídky včetně finančních pro další rozvoj činností tohoto typu.
Pozměňovací návrh
257
Příloha I kapitola III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ za odrážkou 5 poslední odstavec (nový)
Aby se posílila mobilita výzkumných pracovníků a mobilita mezi regiony (také v rámci jedné země), budou činnosti financované ze strukturálních a jiných fondů koordinovány s činnostmi financovanými z rámcového programu.
Odůvodnění
Mobilitu výzkumných pracovníků lze dále podporovat větší koordinací mezi sedmým rámcovým programem, strukturálními fondy a dalšími programy.
Meziregionální mobilita je důležitým prvkem vnitrostátní a přeshraniční mobility, ale umožňuje ji jen málo mechanismů financování.
Pozměňovací návrh
258
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ odst.
1 odrážka 3
– podpory vývoje regionálních uskupení zaměřených na výzkum;
– podpory vývoje regionálních uskupení zaměřených na výzkum a technických pólů zaměřených na výzkum, včetně výzkumu v rámci Evropských technologických platforem ;
Odůvodnění
Je vhodné, aby i regionální uskupení byla začleněna do širšího evropského rozměru, aby mohla plně využívat přínosu výzkumu a inovace .
Méně rozvinuté regiony a regiony se strukturálními problémy musejí, než mohou zahájit zřizování regionálních uskupení zaměřených na výzkum, zřídit technické póly zaměřené na výzkum.
Technický pól v sobě soustřeďuje výzkumné instituce, vysoké školy, inkubátory, průmyslové parky, investiční agentury pro investice směřující dovnitř, banky, investory rizikového kapitálu a služby pro stávající podniky.
Tyto technické póly se ukazují být hnací silou regionální inovace v méně rozvinutých regionech.
Pozměňovací návrh
259
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ odst.
1 odrážka 5
– vzájemného přiblížení vědy a společnosti v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti.
– vzájemného přiblížení vědy a společnosti v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; umožnění informačním kancelářím EU, národním nebo regionálním informačním kancelářím poskytovat malým a středním podnikům, průmyslu a vzdělávacím institucím veškeré příslušné informace o rámcovém programu, Programu pro konkurenceschopnost a inovace a strukturálních fondech.
Pozměňovací návrh
260
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ odst.
1 odrážka 6
– horizontálních akcí a opatření na podporu mezinárodní spolupráce;
– horizontálních akcí a opatření na podporu mezinárodní , přeshraniční a meziregionální spolupráce;
Odůvodnění
Stejná zásada, která platí pro mezinárodní spolupráci, musí být uplatňována v případě přeshraniční a meziregionální spolupráce.
Pozměňovací návrh
261
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ odst.
1 odrážky 6a a 6b (nové)
– vytváření vazeb na výzkum a inovace a mezi průmyslem a malými a středními podniky;
– zviditelňování evropského vysoce excelentního výzkumu;
Pozměňovací návrh
262
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ odst.
2 odrážka 2
– sledování a analýzu veřejných politik a průmyslových strategií souvisejících s výzkumem;
– sledování a analýzu hodnocení politik veřejných politik a průmyslových strategií souvisejících s výzkumem;
Odůvodnění
Klíčové ukazatele musejí být členěny v souladu s politickými, technologickými a sociálními cíli.
Je zapotřebí rozlišovat mezi různými druhy a stádii výzkumu a systémy hodnocení musejí být pružné a rozlišovat mezi různými druhy a stádii výzkumu a vývoje.
Vytváření vazeb mezi výzkumem a cíli politik má zásadní význam vzhledem k rostoucím nákladům na výzkum a vývoj ze strany členských států EU.
Pozměňovací návrh
263
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ odst.
2 odrážka 3
– koordinaci výzkumných politik, včetně iniciativ v mezinárodní spolupráci prováděných na vnitrostátní nebo regionální úrovni u otázek ve společném zájmu;
– koordinaci výzkumných politik, včetně iniciativ v mezinárodní spolupráci prováděných na vnitrostátní nebo regionální úrovni u otázek ve společném zájmu; zvláštní pozornost bude věnována a) přístupu součinnosti k rozvoji výzkumného potenciálu se strukturálními fondy a programy zaměřenými na inovaci a b) omezení administrativy a fyzických překážek přeshraniční spolupráce mezi regiony z různých členských států a rozvoji kombinovaných kapacit výzkumu a inovace;
Odůvodnění
V rámci regionální politiky má přeshraniční regionální politika specifické rysy a zvláštní význam pro integraci Evropské unie s ohledem na překonávání hranic členských států.
Inovační spolupráce mezi členskými státy je často nedostatečná.
Děje se tak z důvodu administrativních a prostorových překážek.
Je třeba přivítat jakoukoli pomoc při koordinaci politik v rámci regionů a členských států k řešení těchto problémů.
Inovace se nezastaví na hranicích členských států.
Pozměňovací návrh
264
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Vytvoření evropského přístupu, co se týče výzkumných infrastruktur, včetně výpočetních a komunikačních e -infrastruktur a provádění činností v této oblasti na úrovni EU může být významným přínosem pro posílení evropského výzkumného potenciálu a jeho využívání.
Vytvoření evropského přístupu, co se týče výzkumných infrastruktur, včetně výpočetních a komunikačních e -infrastruktur a provádění činností v této oblasti na úrovni EU může být významným přínosem pro posílení evropského výzkumného potenciálu a jeho využívání a podporu rozvoje Evropského výzkumného prostoru .
Odůvodnění
Výzkumné infrastruktury hrají rozhodující úlohu nejen pro výzkum samotný, ale i pro inovace technologií na vysoké úrovni.
Pozměňovací návrh
265
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
1a (nový)
Aplikace systému „znalostních kupónů“ pro MSP financovaného na úrovni členských států, by se mohla stát užitečným nástrojem při podpoře a šíření znalostí.
Znalosti a know-how, jež mohou být přímo přetvořeny na inovační komerční produkty, mohou být bezplatně poskytovány malým a středním podnikům prostřednictvím vnitrostátních a regionálních systémů „znalostních kupónů“ pro malé a střední podniky, a zvyšovat tak jejich inovační kapacitu.
Pro podporu šíření znalostí by se uplatňování systému „znalostních kupónů“ pro malé a střední podniky financovaného na úrovni členských států, mohlo osvědčit jako velmi užitečný nástroj. „Znalostní kupóny“ mohou využívat výhod financování z prostředků EU v rámci tohoto rámcového programu a ze strukturálních fondů („regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“).
Odůvodnění
Systém znalostních kupónů pro malé a střední podniky zavádí nový mechanismus podpory malých a středních podniků využitím existujících znalostí a jejich přenášením do inovativních uplatnění, čímž se zmenšuje „znalostní propast“ mezi průmyslovými odvětvími a podniky v rámci EU.
Tento mechanismus se může osvědčit jako velmi užitečný nástroj, který by mohl být financován z finančních prostředků, jako například z prostředků 7. rámcového programu nebo ze strukturálních fondů, čímž by se naplnily cíle CIP.
Pozměňovací návrh
266
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
2 odrážka 1 pododrážka 1
- mezinárodní přístup : zajištění, aby evropští výzkumní pracovníci měli přístup k nejlepším výzkumným infrastrukturám pro provádění svého výzkumu, bez ohledu na umístění infrastruktury
- mezinárodní přístup : zajištění, aby evropští výzkumní pracovníci , včetně výzkumných pracovníků z odvětví průmyslu a z MSP, měli přístup k nejlepším výzkumným infrastrukturám pro provádění svého výzkumu, bez ohledu na umístění infrastruktury
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh má za cíl předejít pochybám a zajistit rovné zacházení se všemi výzkumnými pracovníky bez ohledu na to, kde pracují.
Pozměňovací návrh
267
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
2 odrážka 1 pododrážka 2
– integrační činnosti: lépe v evropském měřítku strukturovat způsob činnosti výzkumných infrastruktur v dané oblasti a podporovat jejich provázané využívání a vývoj.
– integrační činnosti: lépe v evropském měřítku strukturovat způsob činnosti výzkumných infrastruktur v dané oblasti , jako je výzkum klinických infrastruktur/sítí pro pediatrické choroby, a podporovat jejich provázané využívání a vývoj.
Odůvodnění
Řada akademických skupin se snaží vytvářet úspěšné sítě pro klinické pokusy pediatrických onemocnění (např. pediatrické onkologie, v případech, kdy řada případů rakoviny u dětí vyžaduje spolupráci mezi centry na mezinárodní úrovni) a jejich úkolu se musí bezodkladně dostat podpory .
Pozměňovací návrh
268
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
2 odrážka 1 pododrážka 3
– výzkumná e-infrastruktura: podporování dalšího rozvoje a vývoje velkokapacitních a velmi výkonných komunikačních infrastruktur a infrastruktur typu grid a posílení evropského počítačového potenciálu nejvyšší třídy, jakož i podpora jejich přijetí uživatelskými skupinami, zvýšení jejich globálního významu a zvýšení úrovně důvěry a důvěryhodnosti, v návaznosti na úspěchy infrastruktur GEANT a Grid.
– výzkumná e-infrastruktura: podporování dalšího rozvoje , vývoje a celosvětové propojenosti velkokapacitních a velmi výkonných komunikačních infrastruktur a infrastruktur typu grid a posílení evropského počítačového potenciálu nejvyšší třídy, jakož i podpora jejich přijetí uživatelskými skupinami, zvýšení jejich globálního významu a zvýšení úrovně důvěry a důvěryhodnosti, v návaznosti na úspěchy infrastruktur GEANT a Grid a na základě otevřených standardů interoperability .
Odůvodnění
Je důležité, aby EU měla možnost spolupracovat rovněž se třetími zeměmi prostřednictvím rozvoje výzkumných projektů e-infrastruktur, které mají mezinárodní rozměr .
Otevřené standardy jsou nejlepším způsobem, jak zajistit interoperabilitu a technologickou neutralitu; interoperabilita má zásadní význam pro úspěch IKT.
Pozměňovací návrh
269
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
2 odrážka 2 pododrážka 1
– budování nových a podstatné aktualizace stávajících infrastruktur: podpora vytváření nových výzkumných infrastruktur založených na práci prováděné zejména prostřednictvím fóra ESFRI, o nichž lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
– budování nových a podstatné aktualizace stávajících infrastruktur: podpora vytváření nových výzkumných infrastruktur, například podpora vědy, technologie a kulturního dědictví , založených na práci prováděné mimo jiné prostřednictvím fóra ESFRI , aniž by však tato skutečnost byla považována za podmínku pro vyplácení subvencí, o nichž lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
Odůvodnění
Sedmý rámcový program pro výzkum se snaží vytvořit „Evropskou síť kulturního dědictví“, která bude zahrnovat výzkumné infrastruktury, jež spojuje výzkum evropského hmotného i duševního dědictví.
Zahrnutí na seznam fóra ESFRI by jako jediné kritérium pro zahájení nového infrastrukturního projektu bylo nedostatečné.
Je nezbytné zajistit, aby projekty, které nebudou zahrnuty v seznamu, a přitom mohou mít strategický význam, nebyly v budoucnosti vyřazovány.
Pozměňovací návrh
270
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
2 odrážka 2 pododrážka 1a (nová)
– Vývoj serveru vědeckých metod, který výrazně pomůže zvýšit účinnost výzkumu tím, že bude za srovnatelných podmínek zpřístupňovat některé výsledky výzkumu.
Odůvodnění
Průzkum STOA objednaný Evropským parlamentem s názvem „Jak optimalizovat účinnost vědy a výzkumu, nejdůležitější rozhodující faktory high-tech hospodářství – Server vědeckých metod“(Projekt EP/IV/A/2003/07/01) ve svých závěrech naznačuje, že takový server metod výrazně zvyšuje účinnost výzkumu.
V zájmu minimalizace nákladů by mohli výzkumní pracovníci vyhledat určité (předběžné) nálezy, např. nálezy laboratorních testů, pro vlastní potřebu ze serveru.
Pozměňovací návrh
271
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
2 odrážka 2 pododrážka 2a (nová)
– Centra „otevřené inovace“, která umožňují provádět stěžejní projekty založené na spolupráci průmyslového výzkumu a vývoje na jediném místě, prostřednictvím něhož budou partneři v rámci konsorcií dočasně vysílat své pracovníky, a/nebo budou poskytovat otevřený přístup k výzkumným infrastrukturám a službám pomocí sdílení zařízení.
Odůvodnění
Významným novým vzorem pro zajištění hospodářského růstu založeného na znalostech je „otevřená inovace“.
Označuje se tak trend vývoje společností, které při tvorbě hodnot z inovací stále častěji staví na vnitřních a vnějších zdrojích myšlenek, a vytváří tak z inovace hodnotu a sdílejí rizika.
Firmy, které mohou využívat vnější myšlenky k podpoře vlastního podnikání a zároveň předávat vlastní vnitřní myšlenky mimo své současné činnosti, mají větší naději na to, že se jim bude dařit.
Za tímto účelem musejí velké firmy, malé a střední podniky, vysoké školy a výzkumné instituce úzce spolupracovat v rámci ekosystémů pro otevřené inovace.
Pozměňovací návrh
272
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
3
Projekty infrastruktur navrhované pro financování v tomto ohledu budou identifikovány na základě kritérií, zejména včetně :
Projekty infrastruktur navrhované pro financování v tomto ohledu budou identifikovány pouze na základě těchto kritérií:
– vědecká excelence především
– přidané hodnoty finanční podpory EU
– přidané hodnoty finanční podpory EU
– schopnosti nabízet službu uživatelům z vědecké (akademické i průmyslové) obce na evropské úrovni
– schopnosti nabízet službu uživatelům z vědecké (akademické i průmyslové) obce na evropské úrovni
– významu na mezinárodní úrovni
– významu na mezinárodní úrovni
– technologické proveditelnosti
– technologické a organizační proveditelnosti a kapacity technologického rozvoje
- možností evropského partnerství a závazků hlavních účastníků;
- možností evropského partnerství a závazků hlavních účastníků , EIB a strukturálních fondů
– hodnocených konstrukčních a provozních nákladů.
– hodnocených konstrukčních a provozních nákladů.
– příspěvku vyrovnanějšího evropského výzkumného prostoru.
– slučitelnosti s cílem vytváření „na výzkumu založených uskupení excelence“
Pozměňovací návrh
273
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumné infrastruktury“ nadpis „Činnosti“ odst.
4
Co se týče budování nových infrastruktur, bude zajištěna účinná koordinace finančních nástrojů Společenství, zejména rámcového programu a strukturálních fondů.
Co se týče budování nových infrastruktur, je třeba vzít v úvahu potenciál vědecké excelence v konvergenčních a vzdálených regionech.
Bude zajištěna účinná koordinace finančních nástrojů Společenství, zejména rámcového programu a strukturálních fondů.
Do rozhodování o možnostech zřízení a financování těchto infrastruktur musejí být těsně zapojeny místní a regionální orgány.
Pozměňovací návrh 274
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Cíle“
Posílení inovační kapacity evropských malých a středních podniků a jejich přínosu k vývoji výrobků a trhů založených na nových technologiích prostřednictvím pomoci těmto podnikům při zadávání výzkumných úkolů, zvyšování jejich výzkumného úsilí, rozšiřování jejich sítí, lepším využívání výsledků výzkumu a získávání technologického know-how.
Posílení inovační kapacity evropských malých a středních podniků a jejich přínosu k vývoji výrobků a trhů založených na nových technologiích prostřednictvím pomoci těmto podnikům při zadávání výzkumných úkolů, zvyšování jejich výzkumného úsilí , získání lepšího přístupu k předběžnému financování , rozšiřování jejich sítí, lepším využívání výsledků výzkumu a získávání technologického know-how ; překonávání propastí mezi výzkumem a inovací .
Pozměňovací návrh
275
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Odůvodnění“
Malé a střední podniky jsou jádrem evropského průmyslu.
Měly by být klíčovou složkou systému inovací a řetězce přetváření znalostí v nové výrobky, procesy a služby.
Evropské malé a střední podniky čelí rostoucí konkurenci na vnitřním i světovém trhu a proto je zapotřebí, aby zvýšily intenzitu svých znalostí a výzkumu, rozšířily své obchodní činnosti na větší trhy a své sítě znalostí na mezinárodní úroveň.
Většina akcí prováděných členskými státy vztahujících se k malým a středním podnikům nepovzbuzuje a nepodporuje mezinárodní spolupráci ve výzkumu ani při předávání technologií.
Akce na úrovni EU jsou nezbytné k doplnění a zvýšení dopadu akcí prováděných na vnitrostátní a regionální úrovni.
Kromě níže uvedených akcí bude účast malých a středních podniků povzbuzována a usnadňována a jejich akce budou brány v úvahu v celém rámcovém programu.
Malé a střední podniky jsou jádrem evropského průmyslu.
Měly by být klíčovou složkou systému inovací a řetězce přetváření znalostí v nové výrobky, procesy a služby.
Evropské malé a střední podniky čelí rostoucí konkurenci na vnitřním i světovém trhu a proto je zapotřebí, aby zvýšily intenzitu svých znalostí a výzkumu, rozvíjely projekty umožňující přístupnost trhů pro produkty, které jsou výsledky výzkumu, rozšířily své obchodní činnosti na větší trhy a své sítě znalostí na mezinárodní úroveň.
Většina akcí prováděných členskými státy vztahujících se k malým a středním podnikům nepovzbuzuje a nepodporuje mezinárodní spolupráci ve výzkumu ani při předávání technologií.
Akce na úrovni EU jsou nezbytné k doplnění a zvýšení dopadu akcí prováděných na vnitrostátní a regionální úrovni.
Kromě níže uvedených akcí bude účast malých a středních podniků povzbuzována a usnadňována a jejich akce budou brány v úvahu v celém rámcovém programu.
V případě, že o specifické nástroje pro malé a střední podniky bude příliš mnoho uchazečů, bude financování různých nástrojů rámcového programu přezkoumáno s cílem nasměrovat financování směrem k nástrojům, o něž je zájem .
Součinnost mezi rámcovým programem a programem EUREKA může být využita ve prospěch podpory partnerství mezi velkými podniky a MSP .
Pozměňovací návrh
276
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 úvodní část
Specifické akce na podporu malých a středních podniků jsou určeny na podporu malých a středních podniků nebo sdružení malých a středních podniků, které potřebují zadávat výzkumné úkoly vysokým školám a výzkumným střediskům, především málo nebo středně technicky vyspělých malých a středních podniků s malými nebo žádnými výzkumnými kapacitami.
Účastnit se mohou také malé a střední podniky s velkými požadavky na výzkum, které potřebují zadávat výzkumné úkoly doplňující jejích hlavní výzkumné schopnosti.
Akce budou prováděny v celé oblasti vědy a techniky.
Finanční prostředky budou přidělovány prostřednictvím dvou režimů :
Specifické akce na podporu malých a středních podniků jsou určeny na podporu malých a středních podniků nebo sdružení malých a středních podniků, které potřebují zadávat výzkumné úkoly vysokým školám a výzkumným střediskům, především málo nebo středně technicky vyspělých malých a středních podniků s malými nebo žádnými výzkumnými kapacitami; mohou sloužit také jako zajišťovatelé výzkumu pro další partnery projektů.
Podporováno bude také vytváření druhotných produktů jako prostředek komercionalizace výsledků výzkumů.
Akce budou prováděny v celé oblasti vědy a techniky a budou uplatňovat přístup zdola nahoru .
Činnosti budou zahrnovat výzkum a demonstrativní činnosti, které přiblíží výsledky trhu a propojí tuto akční linii s nástroji, které nabízí program pro konkurenceschopnost a inovaci.
Finanční prostředky budou přidělovány prostřednictvím:
Odůvodnění
Ke zlepšení konkurenceschopnosti MSP by měla být zavedena úzká integrace výzkumu s demonstracemi a dalšími akcemi jako zavádění.
Jako další krok by měly být propojeny s nástroji, které nabízí CIP, jež stimulují komercionalizaci produktů.
Akce je třeba provádět takovým způsobem, aby byly přístupné pro základní prvek, tedy pro MSP jako takové a jejich konkrétní výzkumné a vývojové potřeby, i pro inovace.
Pozměňovací návrh
277
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 1
– Výzkum pro malé a střední podniky: Podpora malých skupin inovačních malých a středních podniků při řešení běžných nebo doplňkových technologických problémů.
– Výzkum pro malé a střední podniky: Podpora malých skupin inovačních malých a středních podniků a řemeslných podniků v Evropě při řešení běžných nebo doplňkových technologických problémů , prostřednictvím rámcového programu a/nebo mezivládních režimů financování, jako jsou iniciativy Komise, EIB a EBRD, JEREMIE a JASPER .
Odůvodnění
JEREME a JASPER jsou iniciativy Komise, Evropské investiční banky a Evropské banky pro regionální rozvoj zvláště zaměřené na podporu MSP ve všech členských státech.
Členské státy se mohou rozhodnout do programu vstoupit.
Cílem financování by měl být přístup k financím, které jsou nezbytné pro rozvoj výzkumu pro MSP.
Z hlediska strategických pokynů Komise v regionální inovativní politice je důležitá doplňkovost mezi programy JEREMIE a JASPER.
Co se týká programu EUREKA, jedná se o mezinárodní spolupráci mezi členskými státy a Komisí a poskytuje podporu technicky vyspělým MSP.
Evropské řemeslné podniky sehrávají stěžejní roli při vytváření pracovních míst a musejí zvýšit svou konkurenceschopnost za pomoci výzkumu.
Zachování a modernizace širokého odvětví řemeslného průmyslu představuje pro Evropu jedinečný přínos na světových trzích a je klíčovým úkolem lisabonského procesu.
Programy jako CRAFT mohou být v tomto ohledu významným příspěvkem.
Pozměňovací návrh
278
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 2a (nová)
– Výzkum pro OOS: podpora pro organizace občanské společnosti nebo sítě organizací občanské společnosti, aby mohly zadávat výzkum subjektům provádějícím výzkum.
Pozměňovací návrh
279
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
1a (nový)
Tyto tři systémy nahradí sdružené výzkumné činnosti a kolektivní výzkumné činnosti uplatňované pro MSP v šestém rámcovém programu.
Přitom nebudou prováděny žádné změny v administrativních pravidlech a pravidlech řízení, kromě případů, kdy tyto změny budou nezbytné pro účely zjednodušení.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh má zajistit kontinuitu a zjednodušení a učinit program příznivější pro uživatele.
Pozměňovací návrh
280
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
1b (nový)
Kromě tohoto bude podpora poskytována na systémy udělování „národních ocenění za výzkum“, které poskytují finanční prostředky MSP a asociacím MSP na přípravu návrhů pro rámcový program.
Odůvodnění
K odstranění jedné z existujících překážek, měla by se podporovat opatření na evropské úrovni pro počáteční fázi přípravy MSP na účast v FP7.
Národní ocenění za výzkum by mělo např. umožnit pokrýt náklady na kontaktní schůzky a náklady na přípravu návrhů.
Pozměňovací návrh
281
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
1c (nový)
Opatření pro usnadnění účasti malých a středních podniků v rámcovém programu: Vytváření nebo další rozvíjení orgánů specializujících se na pomoc malým a středním podnikům v účasti na rámcovém programu.
Odůvodnění
Zkušenosti s šestým rámcovým programem ukázaly, že míra účasti malých a středních podniků byla menší, než se očekávalo.
To je dáno mnoha příčinami, často souvisejícími s nedostatkem personálu.
Malým a středním podnikům, které mají zájem o účast v rámcovém programu, mohou pomoci zvlášť ustanovení „lisabonští andělé“(Lisbon Angels).
Pozměňovací návrh
282
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ nadpis „Činnosti“ odst.
2
Program pro konkurenceschopnost a inovace bude poskytovat podporu sítím zprostředkovatelů a vnitrostátním systémům pro akce na povzbuzování a usnadňování účasti malých a středních podniků v rámcovém programu .
Program pro konkurenceschopnost a inovace bude poskytovat podporu sítím zprostředkovatelů a vnitrostátním a regionálním systémům pro akce s těmito cíli: .
– podporovat účast malých a středních podniků v rámcovém programu a usnadňovat jim přístup; a
– zajišťovat, aby malé a střední podniky plně využívaly příležitostí financování dostupných prostřednictvím tohoto rámcového programu.
Odůvodnění
Veškeré činnosti podnikané v rámci sedmého rámcového programu a CIP musejí zajišťovat plnou a širokou účast malých a středních podniků.
Toho lze dosáhnout tím, že oba programy budou uživatelsky přívětivé.
Tento přístup bude omezovat potíže, které mají malé a střední podniky při přípravě projektů, a usnadňovat jejich řízení a finanční správu, v důsledku čehož se zvýší účast MSP ve výzkumných a inovačních programech.
Programy EU budou pro malé a střední podniky přitažlivé, budou-li nabízet tři základní prvky: peníze, krátkodobé rozhodování a aplikace.
Pozměňovací návrh
283
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Regiony znalostí“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Úloha regionů, coby důležitých účastníků výzkumného a vývojového prostředí EU, stále roste.
Výzkumná politika a činnosti na regionální úrovni často spoléhají na vývoj „seskupení“ sdružujících veřejné a soukromé účastníky.
Pilotní projekt o „Regionech znalostí“ prokázal dynamiku tohoto vývoje a nutnost podporovat a povzbuzovat vývoj takových struktur.
Úloha regionů, coby důležitých účastníků výzkumného a vývojového prostředí EU, stále roste.
Výzkumná politika a činnosti na regionální , interregionální a přeshraniční úrovni často spoléhají na vývoj „seskupení“ sdružujících veřejné a soukromé účastníky.
Pilotní projekt o „Regionech znalostí“ prokázal dynamiku tohoto vývoje a nutnost podporovat a povzbuzovat vývoj takových struktur.
Odůvodnění
V rámci regionální politiky mají výrazné rysy přeshraniční a meziregionální politika a jsou zvláště důležité pro integraci EU, jež se snaží překonat hranice členských států
Pozměňovací návrh
284
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Regiony znalostí“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Činnosti podnikané v této oblasti umožní evropským regionům zvyšovat kapacity pro investice do výzkumných a vývojových technologií a provádět výzkumné činnosti a současně maximalizovat potenciál pro úspěšné zapojení svých provozovatelů do evropských výzkumných projektů.
Činnosti podnikané v této oblasti umožní evropským regionům zvyšovat kapacity pro investice do výzkumných a vývojových technologií a provádět výzkumné činnosti a současně maximalizovat potenciál pro úspěšné zapojení svých provozovatelů do evropských výzkumných projektů a usnadní vytváření regionálních center a/nebo uskupení, a tím podporují regionální rozvoj v Evropě jakož i k rozvoji Evropského výzkumného prostoru.
Odůvodnění
Všechna uskupení, a nikoli jen přeshraniční uskupení, by měla být povzbuzována, aby přispívala k rozvíjení evropských výzkumných kapacit.
Pozměňovací návrh
285
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Regiony znalostí“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2a (nový)
Je třeba věnovat pozornost specifické otázce spolupráce mezi přilehlými regiony, jako u programů Interreg III a jak stanoví pravidla teritoriálních cílů.
Program Regiony znalostí musí rovněž zahrnovat řešení k odstranění přeshraničních překážek, jakož i mechanismy k povzbuzení regionální přeshraniční spolupráce ve výzkumu bez ohledu na to, zda se jedná o cíl konvergence nebo cíl regionální konkurenceschopnosti.
Odůvodnění
V regionální politice má výrazné rysy přeshraniční regionální politika a ta má zvláštní význam pro integraci EU.
Pozměňovací návrh
286
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Regiony znalostí“ nadpis „Činnosti“ odst.
1
Nová iniciativa Regiony znalostí bude zahrnovat a sdružovat regionální účastníky zapojené do výzkumu: vysoké školy, výzkumná střediska, průmysl, orgány veřejné moci (regionální rady nebo regionální rozvojové agentury).
Projekty budou zahrnovat společnou analýzu plánů výzkumu regionálních uskupení (v koordinaci s jinými činnostmi týkajícími se širší problematiky regionálních uskupení zaměřených na inovaci) a vypracování souboru nástrojů na jejich řešení ve specifických výzkumných činnostech, včetně „instruktáže“ regionů s méně rozvinutými výzkumnými profily prostřednictvím velmi rozvinutých regionů.
To bude zahrnovat opatření zaměřená na zlepšení tvorby výzkumných sítí a přístupu ke zdrojům financování výzkumu, jakož i lepší integraci výzkumných činitelů a orgánů v regionálních ekonomikách.
Tyto činnosti budou prováděny v úzkém spojení s regionální politikou EU a programem pro konkurenceschopnost a inovace a programy pro vzdělávání a odbornou přípravu.
Nová iniciativa Regiony znalostí bude zahrnovat a sdružovat regionální účastníky zapojené do výzkumu: vysoké školy, výzkumná střediska, průmysl, orgány veřejné moci (regionální rady nebo regionální rozvojové agentury).
Projekty budou zahrnovat činnosti podporující uplatňování regionálních inovačních strategií, společnou analýzu plánů výzkumu regionálních a přeshraničních uskupení (v koordinaci s jinými činnostmi týkajícími se širší problematiky regionálních uskupení zaměřených na inovaci) a vypracování souboru nástrojů na jejich řešení ve specifických výzkumných činnostech, včetně „instruktáže“ regionů s méně rozvinutými výzkumnými profily prostřednictvím velmi rozvinutých regionů a přímé podpory vznikajících regionů znalostí .
To bude zahrnovat opatření zaměřená na zlepšení tvorby výzkumných sítí a přístupu ke zdrojům financování výzkumu, jakož i lepší integraci výzkumných činitelů a orgánů v regionálních ekonomikách.
Tyto činnosti budou prováděny v úzkém spojení s regionální politikou EU (zejména pokud jde o využití strukturálních fondů) a programem pro konkurenceschopnost a inovace a programy pro vzdělávání a odbornou přípravu.
Odůvodnění
Úspěšný rozvoj regionálních inovačních strategií v FP5 a FP6 nyní umožňuje přistoupit k fázi provádění.
Instituce v sousedních regionech dvou zemí mohou mít zájem vytvářet společná uskupení.
Pozměňovací návrh
287
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Regiony znalostí“ nadpis „Činnosti“ odst.
2
V kontextu specifické činnosti „Regiony znalostí“ půjde o dosažení součinnosti s regionální politikou EU, zejména s ohledem na „konvergenční“ a nejvzdálenější regiony.
V kontextu specifické činnosti „Regiony znalostí“ půjde o dosažení součinnosti s regionální politikou EU a stěžejními vnitrostátními a regionálními programy , zejména s ohledem na „konvergenční“ a nejvzdálenější regiony.
V této souvislosti budou poskytnuty další prostředky ze strukturálních fondů a případně i od skupiny EIB na posílení regionálních struktur pro předávání technologií a zejména vědeckých a technologických parků a komplexů nebo inovačních zón, inkubátorů a technologických buněk.
Odůvodnění
Odkaz na vnitrostátní a regionální programy v tomto odstavci prohloubí soulad s regionální politikou Společenství.
Pozměňovací návrh
288
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumný potenciál“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 1
mezinárodní obousměrné vysílání výzkumných pracovníků mezi vybranými organizacemi v „konvergenčních“ regionech a jednou nebo více partnerskými organizacemi; nábor zkušených výzkumných pracovníků z jiných zemí EU prováděný prostřednictvím vybraných středisek;
mezinárodní obousměrné vysílání výzkumných pracovníků mezi vybranými organizacemi v „konvergenčních“ regionech a jednou nebo více partnerskými organizacemi; nábor zkušených výzkumných a řídících pracovníků z členských států, přidružených zemí, sousedních a třetích zemí prováděný prostřednictvím vybraných středisek .
Odůvodnění
Do mechanismů výměny pracovníků je důležité zahrnout řídící pracovníky pro výzkumné a inovační činnosti.
Pozměňovací návrh
289
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Výzkumný potenciál“ nadpis „Činnosti“ odst.
2a (nový)
Předmětem úsilí Programu pro konkurenceschopnost a inovace v zájmu podpory komerčního využití výzkumu a vývoje v regionech ve spolupráci s průmyslem bude rovněž součinnost.
Pozměňovací návrh
290
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Cíl“ odst.
1a (nový)
Styčným bodem mezi vědeckými znalostmi a společenským rozvojem bude zejména politika životního prostředí.
Odůvodnění
Vědecké znalosti a sociální rozvoj by se měly vyvíjet paralelně.
Pozměňovací návrh
291
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 1
posílení a zdokonalení systému evropské vědy, včetně: otázek vědeckého poradenství a odborných znalostí; budoucnosti vědeckých publikací; ochranných opatření pro vědecké oblasti, v nichž je možné zneužití, a podvodů, důvěry a „samoregulace“.
posílení a zdokonalení systému evropské vědy, včetně: otázek vědeckého poradenství a odborných znalostí; vytvoření Evropské znalostní banky ; budoucnosti vědeckých publikací; opatření podporující vytváření rejstříků a uchovávání vědeckých publikací a opatření, která mají učinit vědecké publikace přístupnější veřejnosti, jež do nich chce nahlédnout; ochranných opatření pro vědecké oblasti, v nichž je možné zneužití, a podvodů, důvěry a „samoregulace“.
Odůvodnění
Evropský výzkum by byl efektivnější, kdyby výsledky výzkumu v minulosti byly ve větší míře k dispozici.
Evropská znalostní banka by poskytovala volný přístup ke knihovně výsledků výzkumu po období embarga od oficiálního data uzavření projektu, pokud by u projektu neexistovaly závažné důvody proti tomu.
Interakce mezi vědou a společností vyžaduje vzájemné porozumění, jehož může být dosaženo jen na základě vzájemnosti, zpřístupněním vědeckých publikací širšímu vzorku společnosti, který má zájem do nich nahlédnout.
Pozměňovací návrh
292
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 2
širší zapojení výzkumných pracovníků a široké veřejnosti, včetně organizované občanské společnosti, co se týče otázek souvisejících s vědou, v zájmu předvídání a objasnění politických a společenských otázek, včetně etických otázek;
širší zapojení výzkumných pracovníků a široké veřejnosti, včetně organizované občanské společnosti, co se týče otázek souvisejících s vědou, v zájmu předvídání a objasnění politických a společenských otázek, včetně etických otázek , jako je používání zvířat při testování a výzkumu;
Odůvodnění
Vzhledem k vážným veřejným obavám evropské společnosti ohledně používání zvířat při testování a výzkumu by měla být tato otázka zde uvedena.
Pozměňovací návrh
293
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 3a (nová)
posouzení a řízení rizik jako nástroje rozhodování.
Odůvodnění
Posouzení rizik je postup, který umožňuje kvantitativní srovnání různých možností.
Je třeba vyvinout úsilí o informování občanů, a omezit tak citové aspekty rozhodování.
Pozměňovací návrh
294
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 4
výzkum rovnosti žen a mužů, včetně integrace problematiky rovnosti žen a mužů do všech oblastí výzkumu a role žen ve výzkumu;
výzkum rovnosti žen a mužů, včetně integrace problematiky rovnosti žen a mužů do všech oblastí výzkumu a podpora žen ve výzkumu a v orgánech přijímajících rozhodnutí týkající se vědy ;
Odůvodnění
Aktivní podpora žen ve výzkumu jednak jako výzkumných pracovnic, jednak jako subjektů s rozhodující pravomocí je nezbytná v zájmu zvýšení vlivu společnosti v sociálním životě.
Pozměňovací návrh
295
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 5
vytváření prostředí, které u mladých lidí vyvolává zájem o vědu, posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšování zájmu o vědu a účast ve vědecké činnosti u mladých lidí.
vytváření prostředí zbavené všech stereotypů , které u mladých lidí vyvolává zájem o vědu, posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšování zájmu o vědu a plnou účast ve vědecké činnosti u mladých lidí.
Odůvodnění
Je důležité vytvořit „vědecké“ prostředí prosté všech stereotypů s cílem podpořit plnou účast ve vědecké činnosti u děvčat a chlapců a posílit vědecké vzdělávání nejen ve školách, ale i v ostatních příslušných institucích.
Pozměňovací návrh
296
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Věda ve společnosti“ nadpis „Činnosti“ odst.
1 odrážka 7
zlepšenou komunikaci mezi vědeckým světem a širším publikem tvůrců politiky, médií a široké veřejnosti, napomáháním vědcům k lepšímu sdělování informací o své práci a podporováním vědeckých informací a médií.
zlepšenou vzájemnou komunikaci a porozumění mezi vědeckým světem a širším publikem tvůrců politiky, médií a široké veřejnosti, napomáháním vědcům k lepšímu sdělování a předávání informací o své práci a podporováním vědeckých informací , publikací a médií.
Odůvodnění
Komunikace znamená jednosměrný vztah.
Zapojení společnosti je nezbytné.Komunikace musí zahrnovat prezentaci vlastních myšlenek i posouzení názorů zvenčí.
Vzájemného porozumění lze dosáhnout nejen standardní komunikací prostřednictvím médií, ale i objektivním sdělováním poznatků.
Nezbytným prostředkem k dosažení tohoto cíle je podpora specializovaných vědeckých publikací.
Pozměňovací návrh
297
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Činnost v rámci mezinárodní spolupráce“ odst.
1
Evropské společenství potřebuje mít silnou a ucelenou mezinárodní politiku v oblasti vědy a techniky, aby se stalo konkurenceschopným a sehrávalo vedoucí roli na světové úrovni
Evropské společenství potřebuje mít silnou a ucelenou mezinárodní politiku v oblasti vědy a techniky, aby se stalo konkurenceschopným a sehrávalo vedoucí roli na světové úrovni.
Bude vypracována celková strategie spolupráce zahrnující veškeré mezinárodní akce prováděné prostřednictvím různých programů v rámci tohoto rámcového programu.
Pozměňovací návrh
298
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Činnost v rámci mezinárodní spolupráce“ odst.
2 odrážka 1a (nová)
– přispívat k vytváření znalostí v Evropě tím, že umožní vysokým školám, výzkumným institucím a evropským podnikům navázat kontakt se svými partnery ve třetích zemích, a usnadní jim tak přístup k výzkumu, který se provádí jinde ve světě, a pomáhat otevřít vnější trhy evropským firmám;
Odůvodnění
Cíle nesmějí být zaměňovány s prostředky.
Strategická partnerství jsou jen jedním z prostředků přístupu ke znalostem, lidským zdrojům a trhům třetích zemí.
Pozměňovací návrh
299
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Činnost v rámci mezinárodní spolupráce“ odst.
5
V rámci programu „Kapacity“ budou prováděny horizontální podpůrné akce a opatření, která nejsou zaměřena na specifickou tematickou nebo mezioborovou oblast.
Podporováním koordinace vnitrostátních programů pro mezinárodní vědeckou spolupráci bude vyvíjeno úsilí o zlepšení ucelenosti vnitrostátních činností.
Bude zajištěna celková koordinace akcí mezinárodní spolupráce v rámci různých programů rámcového programu.
V rámci programu „Kapacity“ budou prováděna opatření na podporu provádění Evropské strategie pro mezinárodní spolupráci ve vědě a technologii.
Zejména budou podporovány akce a opatření, které nespadají do programů „Spolupráce“ a „Lidé“, a bude-li to nutné, budou doplňovány specifickými činnostmi spolupráce v oboustranném zájmu.
Pozornost se zejména soustředí na biregionální spolupráci v oblasti vědy a techniky včetně stanovení priorit a definice politik spolupráce v oblasti vědy a techniky, jakož i podporu koordinace vnitrostátních politik mezinárodní spolupráce v oblasti vědy a techniky.
Vzhledem ke zkušenostem získaným v rámci INTAS bude při současné spolupráci se zeměmi východní Evropy a střední Asie spolupráce v rámci INTAS pokračovat.
Její činnost bude financována ze specifických programů „Spolupráce“, „Lidé“ a „Kapacity“.
Bude zajištěna celková koordinace akcí mezinárodní spolupráce v rámci různých programů rámcového programu.
Pozměňovací návrh
300
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
1
Nezávislost SVS na zvláštních zájmech, ať soukromých či vnitrostátních, ve spojení s technickými odbornými znalostmi umožňuje usnadnění komunikace a dosahování shody mezi účastníky (průmyslovými sdruženími, environmentálními akčními skupinami, příslušnými orgány členských států, jinými výzkumnými středisky atd.) a tvůrci politiky, zvláště na úrovni EU.
Prostřednictvím vědecké a technické podpory Společné výzkumné středisko pomáhá, aby byl proces tvorby politiky EU účinnější, průhledný a založený na kvalitních vědeckých základech.
Nezávislost SVS na zvláštních zájmech, ať soukromých či vnitrostátních, ve spojení s technickými odbornými znalostmi umožňuje usnadnění komunikace a dosahování shody mezi účastníky (průmyslovými sdruženími, environmentálními akčními skupinami, příslušnými orgány členských států, jinými výzkumnými středisky atd.) a tvůrci politiky, zvláště na úrovni EU.
Prostřednictvím vědecké a technické podpory Společné výzkumné středisko pomáhá, aby byl proces tvorby politiky EU účinnější, průhledný a založený na kvalitních vědeckých základech.
V této souvislosti budou Společná výzkumná střediska poskytovat podporu Evropskému parlamentu a upevňovat své vazby s parlamentními výbory a členskými státy.
Žádosti o provedení studií a další žádosti adresované SVS bude Parlament předávat prostřednictvím pracovní skupiny pro styk mezi Evropským parlamentem a SVS.
Každý výzkum provedený SVS bude koordinován s výzkumem podniknutým v rámci tematických priorit, aby se zabránilo překrývání a zdvojování.
Odůvodnění
Evropský parlament, který je klíčovým subjektem v procesu tvorby politik EU, potřebuje nezávislé a vědecky podložené poradenství, stejně je tomu v případě členských států.
Navíc dostupnost těchto odborných znalostí pro EP prohloubí důvěru veřejného mínění v rozhodnutí přijatá Evropskou unií.
Pozměňovací návrh
301
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
3a (nový)
Společné výzkumné středisko bude posilovat svou jedinečnou pozici v rámci Evropského výzkumného prostoru v centru Vědecké evropské kultury.
V rámci usnadňování přístupu evropských a neevropských výzkumných pracovníků, zejména vědeckých pracovníků v rané fázi výzkumu, bude nutné, aby prohloubilo svou spolupráci s ostatními veřejnými i soukromými výzkumnými organizacemi, stále zvyšovalo vědeckou úroveň svých činností a vědečtěji přispívalo k vyššímu vzdělávání a odborné přípravě, což jsou oblasti, které pro SVS představují významnou prioritu.
Odůvodnění
SVS je založeno v pěti členských státech a v posledních deseti letech dokázalo vytvořit velmi účinné vztahy s novými členskými státy a kandidátskými zeměmi.
Tvoří jádro Vědecké evropské kultury.
V SVS existuje řada jedinečných zařízení.
Ta by měla být otevřena ostatním vědeckým pracovníkům v rámci společných projektů a měla by hrát významnou roli při odborné přípravě mladých výzkumných pracovníků.
Pozměňovací návrh
302
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Činnosti“ odrážka 1 pododrážka 2a (nová)
– Vytvořit postupy pro posouzení rizik a řídící postupy jako nástroje rozhodování zejména s ohledem na úkoly Evropského parlamentu, Komise, Rady a agentur.
Odůvodnění
Posouzení rizik je postup, který umožňuje kvantitativní srovnání mezi různými možnostmi v rámci rozhodovacího procesu.
SVS by mělo představovat jádro dalšího rozvoje tohoto postupu, který bude podporou pro všechny evropské instituce.
Pozměňovací návrh
303
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 3a (nová)
– Vypracovávat posudky a hrát ústřední roli ve výzkumných činnostech GMES a vytváření nových aplikací v této oblasti.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh se snaží vyjasnit nedorozumění ohledně GMES způsobené skutečností, že je zamýšlen jako operační program, jehož jediným potenciálním zdrojem financování ze strany EU jsou peníze na výzkum z prostředků rámcového programu.
Pozměňovací návrh
304
Příloha I kapitola IV „Kapacity“ nadpis „Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska“ nadpis „Činnosti“ odrážka 2 pododrážka 4a (nová)
– Podporovat a prohlubovat rozvoj a validaci alternativních testovacích strategií, a zejména metod bez pokusných zvířat, ve všech příslušných oblastech výzkumu (posouzení bezpečnosti, testování vakcín, výzkum v oblasti zdraví a biomedicíny atd.)
Odůvodnění
V souladu s požadavky Protokolu o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat, článkem 23 směrnice Rady 86/609/EHS v platném znění i cílem navrhovaného nařízení EU podporovat pokusy bez pokusných zvířat, by měl být vývoj a validace alternativních testovacích strategií, a zejména metod bez pokusných zvířat, zahrnut mezi činnosti SVS.
Pozměňovací návrh
305
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
3
Pokud lze použít různé režimy financování , mohou pracovní programy upřesňovat režim financování, jenž se má použít ve věci, které se týká výzva k podávání návrhů.
V zásadě by měl být ponechán výběr režimů financování výzkumným pracovníkům a pouze ve velmi specifických oblastech mohou pracovní programy upřesňovat režim financování, jenž se má použít ve věci, které se týká výzva k podávání návrhů.
Odůvodnění
Zkušenost ze šestého rámcového programu ukázala, že výběr režimů financování by měl být ponechán výzkumným pracovníkům.
Pozměňovací návrh
306
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
4 písm. a) bod 1
Podpora výzkumných projektů prováděných konsorcii s účastníky z různých zemí, která má za cíl rozvíjet nové poznatky, nové technologie, produkty nebo společné zdroje pro výzkum.
Velikost, oblast působnosti a vnitřní organizace projektů se může lišit podle jednotlivých oblastí a témat.
Projekty mohou být akce menšího či středního rozsahu zaměřené na výzkum i velké integrující projekty, které mobilizují značné množství zdrojů s cílem dosáhnout definovaného cíle.
Podpora výzkumných projektů prováděných konsorcii s účastníky z různých zemí, která má za cíl rozvíjet nové poznatky, nové technologie, produkty nebo společné zdroje pro výzkum.
Velikost, oblast působnosti a vnitřní organizace projektů se může lišit podle jednotlivých oblastí a témat.
Projekty mohou být akce menšího či středního rozsahu zaměřené na výzkum i velké integrující projekty, které mobilizují značné množství zdrojů s cílem dosáhnout definovaného cíle.
Úsilí by se mělo zaměřit na menší projektová konsorcia a MSP.
Za tímto účelem budou vytvořeny projekty s jednoduchými, krátkými, rychlými postupy, bez složitých finančních principů a zbytečného výkaznictví.
Pozměňovací návrh
307
Příloha III, nadpis „Nepřímé akce” odst.
4 písm. a) bod 4
Podpora projektů prováděných jednotlivými výzkumnými týmy.
Tento program se použije především na podporu projektů „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky financovaných v rámci Evropské rady pro výzkum.
Podpora projektů prováděných jednotlivými výzkumnými týmy.
Tento program se použije především na podporu projektů „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky , které jsou financovány z přenosných grantů v rámci Evropské rady pro výzkum.
Odůvodnění
Grantové dohody se podepisují mezi Komisí a další právnickou osobou.
Když však výzkumný pracovník přejde do jiné výzkumné organizace, měl se grant převést s ním.
Pozměňovací návrh
308
Příloha III, nadpis „Nepřímé akce” odst.
4 písm. a) bod 5
Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, použije se především na provedení tzv. akcí „Marie Curie“.
Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků ve všech programech, projektech a iniciativách a rovněž tzv. akcích „Marie Curie“.
Podpora podmínek, které usnadní ženám zahájení a výkon vědecké kariéry.
Odůvodnění
Skutečná integrace si žádá souhrnnou politiku a podpůrná zařízení, jako jsou střediska pro péči o děti a podporovanou mobilitu.
Pozměňovací návrh
309
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
4 písm. a) bod 6.
Podpora výzkumných projektů, v nichž je hlavní část výzkumu prováděna vysokými školami, výzkumnými středisky nebo jinými právními subjekty ve prospěch konkrétních skupin, zejména malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků.
Podpora výzkumných projektů, v nichž je hlavní část výzkumu prováděna vysokými školami, výzkumnými středisky nebo jinými právními subjekty ve prospěch konkrétních skupin, zejména malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků.
Bude vyvinuto úsilí za účelem získání doplňkových finančních prostředků ze skupiny EIB.
Odůvodnění
Před tím, než nové technologie budou moci přilákat počáteční kapitál, musejí nejdříve splnit náročnější úkol - zajistit přípravný kapitál.
Přípravný kapitál je zapotřebí pro financování aktivit, díky nimž přesvědčí investory, že určitá nová technologie je do jisté míry komerčně a technicky využitelná K těmto aktivitám často patří: a) provádění hodnocení trhu, b) vytváření funkčních prototypů a c) další aktivity jako: hodnocení konzultantů, náklady na rozvoj počátečních lidských zdrojů, pomoc pro sepsání grantu a pomoc při hledání investorů.
Přípravný kapitál je rozhodující, vyžaduje včasné rozvinutí a ve srovnání s počátečním kapitálem velmi nedostatkový.
Pozměňovací návrh
310
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
4 písm. b) odst.
1 poznámka pod čarou 25
25.
Nebo Radou po konzultaci s Evropským parlamentem.
vypouští se
Odůvodnění
Podpůrné akce by se měly provádět na základě postupu spolurozhodování.
Pozměňovací návrh
311
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
4 písm. b) odrážka 2
Finanční příspěvek Společenství na provádění společných technologických iniciativ na uskutečnění cílů nelze poskytnout prostřednictvím programů financování vymezených ve výše uvedeném bodě 1.
Společné technologické iniciativy zmobilizují kombinaci financování různé povahy a z různých zdrojů, soukromých či veřejných, evropských či vnitrostátních.
Toto financování může mít různou podobu a lze je přidělovat či mobilizovat prostřednictvím řady mechanismů: podporou z rámcového programu, půjčkami od Evropské investiční banky, podporou rizikového kapitálu.
O společných technologických iniciativách lze rozhodovat a lze je provádět na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat i vytvoření společných podniků) nebo prostřednictvím rozhodnutí o specifických programech.
Podpora společenství se poskytne na základě vymezení souhrnného plánu finančního inženýrství založeného na formálních závazcích všech zúčastněných stran.
Finanční příspěvek Společenství na provádění společných technologických iniciativ na uskutečnění cílů nelze poskytnout prostřednictvím programů financování vymezených ve výše uvedeném bodě 1.
Společné technologické iniciativy zmobilizují kombinaci financování různé povahy a z různých zdrojů, soukromých či veřejných, evropských či vnitrostátních.
Toto financování může mít různou podobu a lze je přidělovat či mobilizovat prostřednictvím řady mechanismů: podporou z rámcového programu, půjčkami od Evropské investiční banky, podporou rizikového kapitálu.
O společných technologických iniciativách lze rozhodovat a lze je provádět na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat i vytvoření společných podniků) nebo prostřednictvím rozhodnutí o specifických programech.
Podpora společenství se poskytne na základě vymezení souhrnného plánu finančního inženýrství založeného na formálních závazcích všech zúčastněných stran.
Pravidla účasti budou zahrnovat specifická opatření, aby se zajistilo, že bude podporován přístup MSP a malých výzkumných skupin ke společným technologickým iniciativám a bude podporována jejich účast na těchto iniciativách, včetně jejich odpovídajícího zapojení do postupu rozhodování.
Hledisko společných technologických iniciativ musí být zohledňováno v rámci pravidelného hodnocení poté, co budou tyto iniciativy zahájeny .
Pozměňovací návrh
312
Příloha III odst.
4a a 4 b (nové)
Společenství bude podporovat činnosti spojené s přenosem technologií a bude přispívat k překonání propasti mezi výzkumem a jeho komercionalizací tím, že poskytne finanční prostředky Evropskému investičnímu fondu (EIF), aby řídil „možnosti přenosu technologií“.
V souladu s podrobnými podmínkami, které mají být stanoveny nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy a v souladu s rozhodnutími Rady budou prostředky financovat převod technologií z univerzit, výzkumných center nebo jiných právních subjektů činných v oblasti převodu technologií.
Odůvodnění
Oblast přenosu technologií v Evropě trpí řadou strukturálních nedostatků, na které poukázala řada studií (např. Studie urychlení technologického přenosu Generálního direktorátu pro výzkum a technologický rozvoj, studie pracovní skupiny pro biotechnologii britského předsednictví EU).
S cílem vyřešit tento tržní nedostatek je nezbytné vytvářet specifická zařízení, která mohou mít významnou roli při přípravě projektů z vysokých škol a výzkumných středisek až do fáze vývoje, kde by mohl sehrát roli například rizikový kapitál.
Žádný nástroj Společenství doposud neřešil tento konkrétní nedostatek, který má zásadní význam pro evropské hospodářství a komerční využití výzkumu.
Vzhledem k důležitosti tohoto nedostatku by mohlo být zařízení pro přenos technologií zavedeno prostřednictvím 7. rámcového programu a provozováno Evropským investičním fondem (EIF), který by mohl překonat rozdíl mezi programy konkurenceschopnosti a inovace a rámcovým programem pro výzkum.
Pozměňovací návrh
313
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
6
Dodatečně k přímé finanční podpoře účastníků zlepší Společenství jejich přístup k půjčkám EIB prostřednictvím „finančního zařízení na sdílení rizik“, a to tím, že bance poskytne grant.
Banka použije grant Společenství v dodatku k vlastním finančním prostředkům, aby pokryla poskytování a přidělování kapitálu na financování svých půjček.
Pod podmínkou plnění určitých pravidel a v souladu s těmito pravidly, která mají být zřízena nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy a rozhodnutími Rady, kterými se přijímají konkrétní programy, umožní tento mechanismus rozsáhlejší půjčky z EIB na evropské akce VTR (jako společné technologické iniciativy, rozsáhlé projekty, včetně projektů Eureka a nové výzkumné infrastruktury).
Dodatečně k přímé finanční podpoře účastníků zlepší Společenství jejich přístup k půjčkám EIB prostřednictvím „finančního zařízení na sdílení rizik“, a to tím, že bance poskytne grant.
Banka použije grant Společenství v dodatku k vlastním finančním prostředkům, aby pokryla poskytování a přidělování kapitálu na financování svých půjček.
Pod podmínkou plnění určitých pravidel a v souladu s těmito pravidly, která mají být zřízena nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy a rozhodnutími Rady, kterými se přijímají konkrétní programy, umožní tento mechanismus rozsáhlejší půjčky z EIB na evropské akce VTR (jako společné technologické iniciativy, rozsáhlé projekty, včetně projektů Eureka , nové výzkumné infrastruktury a projekty prováděné malými a středními podniky ).
Při vytváření tohoto „finančního nástroje na sdílení rizik“ je třeba se poradit s regionálními účastníky rozvoje, aby byl zajištěn pákový efekt projektů výzkumu a technologického rozvoje s investicemi ze soukromého odvětví.
Odůvodnění
Přístup MSP k tomuto výzkumnému zařízení (RSFF) je důležitou otázkou z hlediska zvětšující se propasti EU v oblasti výzkumu a technologického vývoje, zejména v soukromé oblasti.
EIB by měla vytvořit systém delegování činností komerčním bankám nebo specializovaným útvarům v rámci finančních institucí po vzoru globálních půjček, které již používá (vzhledem k tomu, že má omezený počet zaměstnanců na zpracování velkého množství žádostí týkajících se malých částek).
Tento mechanismus by musel být zaveden v pozdější fázi, a je tedy potřebné přenést jej na dřívější dobu.
Pozměňovací návrh
314
Příloha III nadpis „Nepřímé akce” odst.
7a (nový)
Společenství bude podporovat činnosti spojené s přenosem technologií a bude přispívat k překonání propasti mezi výzkumem a jeho komerčním využitím poskytováním finančních prostředků Evropskému investičnímu fondu (EIF) na správu „Zařízení pro přenos technologií“.
V souladu s podobným opatřením zavedeným na základě nařízení přijatého v souladu s článkem 167 Smlouvy a rozhodnutí Rady, kterými se přijímají specifické programy, budou tato zařízení financovat činnosti přenosu technologií vysokých škol, výzkumných středisek nebo jiných právnických osob činných v oblasti přenosu technologií.
Odůvodnění
Oblast přenosu technologií v Evropě trpí řadou strukturálních nedostatků, na které poukázala řada studií (např. Studie urychlení technologického přenosu Generálního direktorátu pro výzkum a technologický rozvoj, studie pracovní skupiny pro biotechnologii britského předsednictví EU).
S cílem vyřešit tento tržní nedostatek je nezbytné vytvářet specifická zařízení, která mohou mít významnou roli při přípravě projektů z vysokých škol a výzkumných středisek až do fáze vývoje, kde by mohl sehrát roli například rizikový kapitál.
Žádný nástroj Společenství doposud neřešil tento konkrétní nedostatek, který má zásadní význam pro evropské hospodářství a komerční využití výzkumu.
Vzhledem k důležitosti tohoto nedostatku by mohlo být zařízení pro přenos technologií zavedeno prostřednictvím 7. rámcového programu a provozováno Evropským investičním fondem (EIF), jež by mohl překonat rozdíl mezi programy konkurenceschopnosti a inovace a rámcovým programem pro výzkum.
Pozměňovací návrh
315
Příloha II Předběžné rozdělení mezi programy
Spolupráce
44432
Zdraví
8317
Potraviny, zemědělství a biotechnologie
2455
Informační a komunikační technologie
12670
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie
4832
Energetika
2931
Životní prostředí (včetně změny klimatu)
2535
Doprava (včetně letectví)
5940
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy
792
Bezpečnost a vesmír
3960
Myšlenky
11862
Lidé
7129
Kapacity
7486
Výzkumné infrastruktury
3961
Výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků
1901
Regiony znalostí
158
Výzkumný potenciál
554
Věda ve společnosti
554
Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce
358
Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska
1817
CELKEM
72726
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Spolupráce
32582
Zdraví
6134
Potraviny, zemědělství a biotechnologie
1935
Informační a komunikační technologie
9050
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie
3467
Energetika
2415
Životní prostředí (včetně změny klimatu)
1886
Doprava (včetně letectví)
4180
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy
657
Bezpečnost
1429
Vesmír
1429
Myšlenky
7560
Lidé
4927
Kapacity
4042
Výzkumné infrastruktury
1708
Výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků
1366
Regiony znalostí
126
Výzkumný potenciál
350
Věda ve společnosti
359
Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce
133
Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska
1751
CELKEM
50862
Odůvodnění
Úpravy se provádějí proto, aby byl rámcový program v souladu s postojem Evropského parlamentu k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni (včetně finančního výhledu na období 2007–2013), jak byla přijata na plenárním zasedání dne 15. května 2006 a aby se pomocí interních rozpočtových prostředků naznačily priority pro rámcový program, které sdílí všechny politické skupiny ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Evropa si zaslouží více
Lisabonský summit schválil vytvoření Evropského výzkumného prostoru (ERA), čímž propojil výzkumné a inovační činnosti v Evropě, přičemž na zasedání Evropské rady v Barceloně bylo schváleno, že celkový rozpočet Unie na výzkum a vývoj by měl být navýšen s cílem dosáhnout do roku 2010 úrovně 3 % HDP, přičemž dvě třetiny těchto nových investic by měly pocházet ze soukromého sektoru.
Ve své zprávě o lisabonské strategii označila skupina na vysoké úrovni, které předsedal Wim Kok
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf , rozvoj společnosti založené na znalostech za jednu z pěti nejdůležitějších oblastí politiky.
Byly doporučeny tyto činnosti: „vytvoření prostoru pro výzkum a inovace; posílení výdajů na výzkum a vývoj na 3 % HDP; učinit Evropu přitažlivější pro její nejlepší výzkumné pracovníky; podpora nových technologií“.
Ve svém usnesení o vědě a technologii – Hlavní směry budoucí politiky Evropské unie na podporu výzkumu ( Locatelliho zpráva )
Texty přijaty, P6_TA(2005)0077 . – schválil Evropský parlament s Komisí sdělení ve stejné věci
KOM(2004) 353. , podle něhož musí být k dosažení těchto cílů rozpočet sedmého rámcového programu zdvojnásoben.
V souladu s touto strategií předložila Komise návrh 7. rámcového programu s celkovou finanční účastí Společenství 72,7 miliardy EUR.
Navržený rozpočet rozhodně podpořil Evropský parlament ve svém usnesení o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie na léta 2007–2013 ( Boegeho zpráva )
Texty přijaty, P6_TA(2005)0224 . .
V Locatelliho zprávě je kromě rozpočtových otázek uvedena také řada priorit, které jsou pro Evropský parlament nanejvýš důležité.
Návrh Komise 7. rámcového programu většinu těchto doporučení a cílů splňuje.
7. rámcový program je proto v Evropském parlamentu obecně přijímán.
Je však nezbytné zdůraznit, že pouze za předpokladu zachování původní míry financování, jak ji stanovila Evropská komise a Evropský parlament, může být zaručeno uskutečnění níže uvedených cílů.
Jakékoli škrty v rozpočtu 7. rámcového programu jsou v rozporu s lisabonskou strategií a odporují všem prohlášením představitelů Evropské unie.
Proto je třeba jasné vize a pevného vedení.
Očekáváme, že oba tyto rysy se objeví v rozhodnutích Evropské rady.
Je nezbytné zaměřit se na základní výzkum a podporu činností základního výzkumu řízených výzkumnými pracovníky volených výhradně na základě kritéria vědecké excelence.
Tak se vytvoří pro základní výzkum evropská přidaná hodnota a posílí tvořivost v celoevropské hospodářské soutěži na nejvyšší úrovni.
Výzkumné procesy v této oblasti jsou často dlouhé a složité.
Proto jen nezbytné množství finančních prostředků může vést ke konečnému úspěchu.
Rovněž obnovený důraz na program „Lidé“, který podporuje odbornou přípravu a rozvoj profesní dráhy výzkumných pracovníků (na všech úrovních), byl v Evropském parlamentu přijat velmi dobře.
S ohledem na skutečnost, že Evropě chybí nejméně 700 000 výzkumných pracovníků, bude zapotřebí silné podpory pro mladé výzkumné pracovníky, má-li být dosaženo cíle 3 % investic do výzkumu a vývoje do roku 2010.
Kromě těchto nových opatření je třeba zachovat vysokou úroveň kontinuity s 6. rámcovým programem ve specifických činnostech pro MSP, jmenovitě v oblasti výzkumu pro malé a střední podniky a sdružení malých a středních podniků v celé oblasti vědy a technologie.
Podle zprávy panelu odborníků na vysoké úrovni, které předsedal profesor Ramon Marimon
http://www.cordis.lu/f
p
6/instruments_review/ , vykazuje program „Spolupráce“ značnou míru kontinuity s 6. rámcovým programem v tematických prioritách a zavádí se řada důležitých nových nástrojů a opravných opatření.
Evropský parlament je přesvědčen, že by měl být zachován odpovídající rozpočet pro všechny oblasti, které spadají do působnosti tohoto programu, v zájmu posílení a upevnění výzkumného úsilí na úrovni EU.
To má zásadní význam pro zlepšení kvality života v EU i pro evropský růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost.
Zvláštní pozornost je však třeba věnovat oblastem, kde jsou potřebné dlouhodobé výzkumné činnosti a podpora z veřejných prostředků je zvláště nezbytná.
Neumíme si představit, jak by případné rozpočtové škrty mohly ovlivnit natolik citlivé oblasti, jako jsou zdravotnictví (s ohledem na stárnutí obyvatelstva a řadu nově se objevujících nebezpečných nemocí), energetika (vzhledem k rostoucí naléhavosti energetických problémů) nebo životní prostředí (s cílem čelit úkolům vyplývajícím ze změn klimatu).
Cíle 7. rámcového programu
1.
Prohlubovat spolupráci v rámci EVP, včetně spolupráce v základním výzkumu, pomocí pákového efektu navyšujícího vnitrostátní rozpočty na výzkum a zlepšením podmínek pro výzkumné pracovníky.
2.
Přispívat k udržitelnému rozvoji Evropského výzkumného prostoru ve všech regionech EU, rozvoji nových velkých infrastruktur při co nejlepším využití stávajícího potenciálu, sbližováním vědců z rozvinutějších regionů a vědců z konvergenčních regionů a zkoumáním možnosti využití kapacit strukturálních fondů pro rozvoj výzkumu a vývoje v EVP.
3.
Rozvíjet vysoce kvalifikované lidské zdroje, podněcovat přitažlivost vědecké dráhy pro mladé výzkumné pracovníky a usnadňovat jejich účast na 7. rámcovém programu, zlepšovat mobilitu výzkumných pracovníků v rámci EVP a podněcovat přitažlivost Evropy pro zahraniční výzkumné pracovníky.
Zvláštní pozornost by měla být věnována přístupu do oblasti výzkumu a profesní dráze v oblasti výzkumu žen.
4.
Překonávat propast mezi výzkumem a inovacemi podporou investic ze soukromých zdrojů v oblastech, které mají zásadní význam pro konkurenceschopnost, podporou partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, podporou účasti malých a středních podniků na činnostech pro výzkum a vývoj Společenství.
5.
Vytvořit trojúhelník znalostí: podporou cílů lisabonského programu prostřednictvím výzkumných činností financovaných Společenstvím, soustředěním se na vytvoření evropského hospodářství a evropské společnosti založených na znalostech.
6.
Zavádět jednodušší a průhlednější administrativní postupy s cílem usnadnit účast na 7. rámcovém programu.
Nástroje 7. rámcového programu – posílení Evropského výzkumného prostoru
Rozvoj EVP je v 7. rámcovém programu podporován mnoha různými způsoby.
Všechny tyto snahy musejí navazovat na úspěchy 6. rámcového programu v podpoře realizace ERA.
V zájmu omezení roztříštěnosti a překrývání, jakož i k zajištění zásadního začlenění do vnitrostátních a regionálních akcí musí být rozšířena úloha sítí excelence.
Významná úloha při integraci činností výzkumu a vývoje v Evropě by měla být přidělena sítím ERA a EUREKA.
Základní výzkum – Evropská rada pro výzkum
Pro hospodářský rozvoj má zásadní význam zřízení Evropské rady pro výzkum, jejímž úkolem je podporovat základní výzkum na evropské úrovni na základě vědecké excelence, která vytváří evropskou přidanou hodnotu v rámci celoevropské hospodářské soutěže, a podporou vědecké excelence na nejvyšší úrovni.
ERV by měla být odpovídajícím způsobem financována na evropské úrovni, aby byla autonomní a nezávislá ve všech svých činnostech.
Bude podporovat výzkumné projekty, které budou vybírány na základě svých vědeckých předností a podle témat, jež stanoví sami vědečtí pracovníci, prostřednictvím přístupu zdola nahoru.
Bude zaveden režim individuálních grantů, které budou moci získat buď jednotlivé týmy anebo sdružené týmy.
Výzkum zaměřený na průmysl – Společné technologické iniciativy
Aby mohl evropský průmysl čelit výzvám celosvětové konkurence, bude podporován širokou škálou výzkumných projektů a demonstrací od drobných projektů založených na spolupráci k velkým společným technologickým iniciativám (STI).
Tyto společné technologické iniciativy budou využívat dlouhodobého partnerství veřejného a soukromého sektoru a budou výsledkem činnosti Evropských technologických platforem (ETP), které představují důležitý nástroj spojující všechny účastníky (výzkumné instituce, průmyslové odvětví a MSP, finanční instituce a tvůrci politik) z celé Evropy.
Je důležité, aby ETP přispívaly k integraci EVP vytvářením celkových dlouhodobých vizí, jež budou řešit konkrétní výzvy a vytvářet soudržné strategie k naplnění těchto vizí.
Měly by rovněž začleňovat vnitrostátní a regionální strategie, zejména strategie vyvinuté vnitrostátními technologickými platformami a regionálními uskupeními.
Zvláštní role MSP by měla být zdůrazněna přímou intenzivní účastí v projektech založených na spolupráci a v STI, jakož i zvláštními podpůrnými opatřeními, jako jsou konkrétní nabídky pro MSP, režimy „národních výzkumných grantů“ [„national exploratory awards”], poskytující finanční prostředky MSP či sdružením MSP na přípravu návrhů pro rámcový program.
Lidský potenciál
Rozvoj lidských zdrojů, zajišťující jejich pružnou mobilitu, jako „masový jev“ mezi vědci usnadňující vědeckou dráhu mladým výzkumným pracovníkům, zlepšování postavení žen ve vědě, jakož i otevírání Evropy mezinárodní spolupráci jsou hlavními cíli programu „Lidé“.
Měla by být zavedena výrazná opatření, která přilákají výzkumné pracovníky na světové úrovni do Evropy a udrží je zde.
Zvláštní pozornost by měla být věnována integrovanému přístupu k rovnosti žen a mužů – otázky týkající se mateřské dovolené a péče o děti by měly být řádně zohledněny.
Vytváření rovných startovních pozic pro ženy a muže ve vědě umožní odblokovat soudržný lidský potenciál v oblasti výzkumu.
Zvláštní opatření na podporu účasti mladých výzkumných pracovníků a povzbuzování při vstupu na evropskou vědeckou dráhu se zavádějí v rámci všech činností 7. rámcového programu.
Např. v rámci programu „Myšlenky“ se zavádějí zvláštní výzvy pro mladé výzkumné pracovníky prostřednictvím tzv. grantů excelence pro mladé výzkumné pracovníky.
V rámci programu „Lidé“ se navrhuje zavedení „partnerských sítí“ [“Twinning networks”], které předpokládají užší propojení několika partnerů se zvláštními výhodami pro výzkumné pracovníky v rané fázi výzkumu.
Navíc se tu vytváří řada grantů za účelem znovuzačlenění mladých výzkumných pracovníků.
Infrastruktura
Pro rozvoj EVP je důležité zvýšit dostupnost, koordinaci a přístupnost evropské vědecké a technologické infrastruktury na nejvyšší úrovni.
Vývoj nových infrastruktur bude úzce koordinován se strukturálním fondem a dalšími finančními nástroji dostupnými na evropské a vnitrostátní úrovni.
Například program „Kapacity“ může přispívat k rozvoji rozsáhlých infrastruktur na vnitrostátní úrovni, zejména s podporou strukturálních fondů tím, že zajistí jeho dostupnost a propojování do sítí v rámci ERA.
Regiony znalostí
Činnosti budou usnadňovat vytváření regionů znalostí a inovace (při využití všech činností trojúhelníku vzdělání—výzkum–inovace) a budou přispívat k rozvoji Evropského výzkumného prostoru.
To bude zahrnovat „instruktáž“ vysoce rozvinutých regionů méně rozvinutými, jakož i přímou podporu vznikajícím regionům znalostí a inovace.
Budou prosazována opatření usnadňující snadnější přístup MSP k technologickým inovacím.
Výzkumný potenciál
Je velmi důležité v rozšířené Unii EVP plně docenit.
Je nezbytné podporovat stávající a vznikající střediska s vysokým potenciálem, jako jsou střediska excelence a střediska přenosu znalostí v konvergenčních regionech.
Měla by být přesměrována, plně propojena do sítí a začleněna do EVP.
Jejich transformace by měla být rovněž podporována ze strukturálních fondů.
Trojúhelník znalostí
Úplná realizace veškerých cílů 7. rámcového programu vyžaduje udržitelný rozvoj vynikajících lidských zdrojů, základního výzkumu a nových technologií vedoucích ke komerčnímu využití a přispívajících k rostoucí konkurenceschopnosti evropského průmyslu.
Proto musíme vytvořit integrovaný trojúhelník znalostí: vzdělání—výzkum–inovace.
Klíčovým faktorem úspěšnosti bude udržitelný rozvoj všech prvků trojúhelníku znalostí, jakož i jejich plné začlenění a propojení do kompaktních sítí.
Vzdělání–výzkum
Posílení role univerzit ve výzkumu je nezbytné v zájmu podpory výzkumné dráhy u mladých pracovníků.
Mladí výzkumní pracovníci představují nejdůležitější aspekt 7. rámcového programu.
Vzdělání většinou spadá do oblasti vnitrostátní politiky, avšak v souvislosti se 7. rámcovým programem by měla být zavedena jistá opatření prostřednictvím programů pro vzdělání a odbornou přípravu v evropské oblasti vyššího vzdělávání, která umožní snadný rozvoj výzkumné profesní dráhy u mladých lidí.
Výzkum–inovace
Kontinuita mezi výzkumem a inovací by měla být udržována rovněž díky společným technologickým iniciativám a evropským technologickým platformám.
Mohou přispět k úzkému propojení činností 7. rámcového programu s Programem pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP) s cílem usnadnit souvislou podporu technologického rozvoje od rozvoje přes demonstrace ke komerčnímu využití.
Předpokládají se dlouhodobější programy pro spolupráci mezi organizacemi od akademických po průmyslové, zejména MSP, které se zaměřují na sdílení znalostí v rámci společných výzkumných partnerství, podporované náborem zkušených výzkumných pracovníků do partnerství, prostřednictvím stáží pracovníků z obou odvětví.
Měla by existovat jistá rozsáhlá opatření podporující vazby mezi výzkumnými pracovníky zaměstnanými v průmyslovém sektoru a výzkumnými činnostmi prováděnými pracovníky sektoru průmyslu.
Multidisciplinarita výzkumu by měla být výrazně podporována, neboť představuje základ rozvoje takových předních oborů, jako jsou biotechnologie a nanotechnologie.
V zájmu zajištění ekonomické návratnosti výsledků výzkumu by měla být navíc odpovídajícím způsobem zajištěna ochrana duševního vlastnictví.
Tato otázka sehrává zásadní roli zejména v tak významném a dynamickém odvětví, jakým je IKT, kde navíc spolu s jinými modely představuje přínos i vývoj modelu otevřeného zdroje jakožto základu pro inovaci, rostoucí spolupráci a šíření znalostí.
Perspektivy budoucích politik pro výzkum a inovace
6. rámcový program se zaměřoval na rozvoj Evropského výzkumného prostoru.
Prostřednictvím 6. rámcového programu bylo zahájeno a vytvořeno množství úspěšných iniciativ.
Nyní v 7. rámcovém programu bude konečně posílen EVP, který přinese nové nástroje a začlení staré.
Zejména vytvoření Evropské rady pro výzkum navržené v 7. rámcovém programu významně podpoří základní výzkum na evropské úrovni.
Podobně by mohl být posílen i aplikovaný výzkum vytvořením Evropského prostoru pro výzkum a inovace (ERIA), který by zaměřil naše snahy na užší propojení výzkumu a inovace a přeměny vědeckých znalostí na inovační a komerční produkty.
Tuto myšlenku předvídá lisabonská strategie a Kokova zpráva, která navrhla vytvoření přímých vazeb mezi výzkumem a inovací.
Její odůvodnění vychází z nutnosti zapojit do procesu výzkumu a inovace více průmyslových zdrojů a rizikového kapitálu a vytěžit z těchto investic konkrétní finanční zisk.
Proto je tak důležité koordinovat činnosti 7. rámcového programu s CIP.
Za zvážení stojí i skutečnost, zda by struktura, jako je Evropský technologický institut (EIT), mohla rovněž přispět k vytvoření součinnosti mezi oběma programy.
EIT, který plní funkci styčné struktury pro přenos technologií, by proto mohl vytvářet nové technologie a jejich přímé uplatnění pomocí tvorby druhotných produktů, usnadňováním provozních činností a tvorbou technologicky vyspělých podniků zahajujících podnikání, mikropodniků a malých podniků, jakož i šířením znalostí.
Je samozřejmé, že úplný úspěch tak široké politiky nemohou zaručit jen rámcové programy pro výzkum a inovaci.
Je to rovněž záležitost makroekonomického přístupu.
Je naprosto nezbytné zatraktivnit investice do výzkumu a vývoje z průmyslu a vyžaduje to výraznější snahy.
Odpovídajícím způsobem integrovaný společný evropský trh by měl posílit přenos technologií vytvářením rozsáhlých vazeb mezi odvětvím průmyslu a výzkumu.
22.
2.
2006
STANOVISKO Rozpočtového výboru
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatelka:
Marilisa Xenogiannakopoulou
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
I.
General Overview of FP 7
As the European Parliament stated lately on 8 June 2005
European Parliament resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 ( 2004/2209(INI) ), P6_TA(2005)0224 , point 16 , scientific research, technological development and innovation are at the heart of the knowledge-based economy and are key factors for growth and sustainable development, the competitiveness of companies, employment, and attainment of the objectives of the Lisbon Strategy
European Parliament resolution P6_TA(2005)0069 of 9 March 2005 .
As early as 2003, it had considered that research efforts should be boosted and consolidated towards the target established at the 2002 Barcelona European Council for an increase in R&D expenditure to 3% of EU GDP by 2010
European Parliament resolution preparing FP 7 of 18 November 2003 on "Investing in research: an action plan for Europe" (COM(2003) 226 – 2003/2148(INI) ), P5_TA(2003)0495 . .
Although the commitment made in Lisbon was reiterated at the occasion of the Barcelona summit in 2002, the Council has constantly tried to cut expenditure for research in all annual budgetary procedures since.
1.
Context
The new Framework Programme for Research & Development is foreseen for the period 2007-2013 and proposes to double the FP6 budget, rising it to EUR 72,726 billion over the seven years of the programming period, plus the Euratom part, of EUR 3,092 billion (period 2007-2011).
Fortunately, in the Budget 2006 European Parliament was able to defend European Commission's proposals in the Preliminary Draft Budget (PDB) in this last year of implementation of FP 6.
The overall cuts intended by Council in its Draft Budget concerned especially the Payments, which amounted to 40 to 45 per cent of all relevant lines.
These cuts were not justified as implementation rates for FP 6 had reached constantly 98 per cent in the past years.
2.
Legal Constraints
Based on Article 166, 164 of the Treaties, the multi-annual Framework Programmes have to serve two main strategic objectives: Strengthening the scientific and technological bases of industry and encourage its international competitiveness while promoting research activities in support of other EU policies.
These two objectives are setting the general scene for choosing priorities and instruments.
Activities that can better be carried out at national or regional level, i.e. without co-operation across borders are not eligible.
FP7 also provides possibilities and funding for organisations from third countries (“international co-operation”).
The EU contributes only a certain percentage of the total costs of a project, the co-financing rate is ranging from 35 to 100 %, depending on the type of activity but amounts normally to 50 %.
Participants have to mobilise own resources accordingly.
FP7 will be financed under Titles 02, 06, 08, 09, 10 and 11 of the EC Budget.
Five Commission DGs are jointly managing the budget: Research, Enterprise, Information Society, Energy & Transport and the Joint Research Center (JRC).
3.
Structure and timetable
COM(2005)119 comprises two legislative proposals, the Community part (EP and Council Decision, in Co-decision procedure) and the Euratom part (Council Decision, in consultation procedure).
The Community part of FP7 would consist in four basic components: "Cooperation" (44,432 billion), "Ideas" (11,862 billion), "People" (7,129 billion), "Capacities" (7,486 billion) and Non-nuclear actions of the JRC (1,817 billion).
COOPERATION
Themes
details for each sub-programme can be found on http://www.cordis.lu/fp7/faq.htm#1
million EUR
Health
8317
Food, Agriculture and Biotechnology
2455
Information and Communication Technologies
12670
Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies
4832
Energy
2931
Environment (including Climate Change)
2535
Transport (including Aeronautics)
5940
Socio-economic Sciences and the Humanities
792
Security and Space
3960
Total COOPERATION
44432
IDEAS
European Research Council
11862
PEOPLE
Marie Curie Actions
7129
CAPACITIES
Research Infrastructures
3961
Research for the benefit of SMEs
1901
Regions of Knowledge
158
Research Potential
554
Science in Society
554
Activities of International Co-operation
358
TOTAL CAPACITIES
7486
Non-nuclear actions of the Joint Research Centre
1817
TOTAL EC
72726
On 21 September 2005, the Commission has proposed the seven specific programmes according Article 166, par.
3 TCE, which will be adopted by Council after consultation of EP (article 166, par.4 TCE).
Each activity foreseen by FP7 will be implemented through these specific programmes which shall define the detailed rules for implementation, fixing its duration and provide for the means deemed necessary.
The sum of the amounts deemed necessary, fixed in the specific programmes, may not exceed the overall maximum amount fixed for the framework programme and each activity.
Following these proposals the Commission will, beginning of the year 2006, and according Article 167, 172 and 251 TCE present the two legislative proposals for determining of the rules for the participation of undertakings, research centres and universities, and for laying down the rules governing the dissemination of research results (co-decision).
4.
Small and medium enterprises
SMEs have more difficulties to access the funds of community Framework Programmes because of the often cumbersome procedures and the heavy paperwork required from then.
Therefore, the participation of SMEs must be improved not only by interdisciplinary initiatives under "Co-operation", "People" and "Capacities", but also by simplifying of the implementation of the programmes, especially by reducing the obligations of the beneficiaries, e.g. use of the two-stage submission and evaluation procedures (i.e. simpler, first stage) and common standards of control and harmonisation of internal Commission control activities.
5.
Renewable energies
Renewable energies are an integral feature of an effective strategy to protect the climate; they help achieve the Kyoto objectives; they do not waste resources; they reduce emissions of harmful substances into the air; together with the possibility of sustainable regional development and new employment prospects.
II.
Recommendations by the draftswoman
1.
Although Council regularly repeats its commitment to scientific research, technological development and innovation as being at the heart of the knowledge-based economy and as key factors for growth and sustainable development, it has once again, in its Draft Budget 2006 cut payments of the relevant budget lines of the 6th FRP by about 40 per cent.
This should not be followed by Parliament.
2.
The agreement reached by the European Council on 15/16 December on a new financial Framework 2007 - 2013 are not satisfying as regards to Research policy.
In order to avoid a blockage of legislative work on the new programmes, the Trialogue Parliament, Council, Commission of 18 October, has agreed on a joint declaration "Guidelines for legislative proposals related to the 2007-2013 multi-annual financial framework".
It allows EP and Council to proceed to the legislative work pending an agreement on the IIA.
EP should not abandon its legislative work, every time a legislative act has budgetary implications.
It should continue "normal' first readings also in the case of FP 7, in accordance with the legislative procedure set out in Article 251 of the Treaty and taking into account the large majority of the resolution of 8 June 2005.
Therefore, your draftswoman wishes to maintain the amounts proposed in the Commission proposal in order to be consistent with the EP negotiating position of 8 June 2005.
3.
In order to achieve the Lisbon objectives, your rapporteur is convinced that all has to be done to improve the regulatory environment for SMEs and their access to 7 FP.
The ongoing reform of the Financial Regulation
Proposal COM(2005)0181 , report Grässle and its Implementing measures is an opportunity also for FP 7 to lessen bureaucracy and to make life easier for beneficiaries such as SMEs who can not afford to meet with a too heavy administrative burden.
4.
The ongoing volatility of oil prices in the last 2 years and the recent natural disasters linked to global warming do show it very clearly: Europe must become less dependent from oil.
Your draftswoman welcomes the proposal of the European Commission to commit attention to activities in modern renewable energy technologies.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Rozpočtový výbor vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Návrh legislativního usnesení
Pozměňovací návrh 1
Bod 1a (nový)
1a. zdůrazňuje, že finanční prostředky uvedené v legislativním návrhu na období po roce 2006 podléhají rozhodnutí o příštím víceletém finančním rámci;
Pozměňovací návrh
2
Bod 1b (nový)
1b. vyzývá Komisi, aby po schválení příštího víceletého finančního rámce předložila v případě potřeby návrh na úpravu finanční referenční částky programu;
Odůvodnění
Standard amendment in order to emphazise that the amounts proposed are subject to confirmation by a possible multiannual financial framework.
Návrh rozhodnutí
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
3
Článek 3
Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů.
Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla.
Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů.
Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla v souladu s finančním nařízením.
Odůvodnění
The implementation of the EU Budget should follow the Financial Regulation.
Pozměňovací návrh
4
Čl.
3 odst.
1a (nový)
Každý konkrétní program bude mít vlastní rozpočtovou položku v rámci okruhu 3 souhrnného rozpočtu, aby se zajistila následná kontrola finančního plnění a zaručila se lepší výměna informací mezi Komisí a rozpočtovým orgánem o činnostech financovaných z rámcového programu.
Odůvodnění
The rapporteur considers that the reduction of thematic priorities and their concentration under one heading may cause a risk to the transparency and accounttability of these projects.
To ensure the monitoring of these activities, it is necessary to set up a separate budget line for each specific programme.
Pozměňovací návrh
5
Čl.
4 odst.
1 úvodní část
1.
Nejvyšší celková částka pro finanční účast Společenství v sedmém rámcovém programu je 72726 milionů EUR.
Částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl.
2 odst.
2 až 6 takto (v milionech EUR):
1.
Nejvyšší orientační celková částka pro finanční účast Společenství v sedmém rámcovém programu je 72726 milionů EUR na období 7 let počínaje 1. lednem 2007 .
Částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl.
2 odst.
2 až 6 takto (v milionech EUR):
Odůvodnění
Standard amendment in order to emphazise that the amounts proposed are subject to confirmation by a possible multiannual financial framework.
Pozměňovací návrh
6
Čl.
4 odst.
3a (nový)
3a.
Při předkládání potřebných požadovaných dokumentů bude přístup k finančním prostředkům usnadněn díky uplatňování zásady proporcionality a vytvoření databáze předložených žádostí.
Odůvodnění
The methods and the procedures need to be simplified in order to speeding up the transparency of the selection procedure and facilitate access to the programme.
The appropriations allocated to the Executive Agency should comply with the provisions of the Code of conduct on the setting up of an Executive agency and Council Regulation N°58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programs.
This will ensure appropriate financing of the actions of the programme.
Pozměňovací návrh
7
Čl.
4 odst.
3b (nový)
3b.
Veškeré administrativní výdaje programu, včetně vnitřních výdajů a výdajů na řízení výkonných agentur, by měly být úměrné úkolům stanoveným příslušným programem a budou podléhat rozhodnutí rozpočtových a zákonodárných orgánů.
Odůvodnění
The methods and the procedures need to be simplified in order to speeding up the transparency of the selection procedure and facilitate access to the programme.
The appropriations allocated to the Executive Agency should comply with the provisions of the Code of conduct on the setting up of an Executive agency and Council Regulation N°58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programs.
This will ensure appropriate financing of the actions of the programme.
Pozměňovací návrh
8
Čl.
4 odst.
4a (nový)
4a.
Komise bude předem informovat rozpočtový orgán, kdykoli se bude chtít odchýlit od rozdělení výdajů uvedeného v poznámkách a příloze ročního rozpočtu.
Odůvodnění
To improve the financial monitoring of Community financed research activities, the rapporteur considers that the Commission should inform the budgetary authority on the implementation of specific programmes on a regular basis and provide prior information whenever it intends to depart from the breakdown of expenditure stated in the general budget
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
BUDG 27.4.2005
Užší spolupráce
Navrhovatelka Datum jmenování
Marilisa Xenogiannakopoulou 9.6.2005
Projednání ve výboru
22.2.2006
Datum přijetí pozměňovacích návrhů
2.2.2006
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
34
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Laima Liucija Andrikienė, Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Bárbara Dührkop Dührkop, James Elles, Szabolcs Fazakas, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta D.
Haug, Ville Itälä, Anne E.
Jensen, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka,, Gérard Onesta, Giovanni Pittella, Antonis Samaras, Esko Seppänen, Nina Škottová, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Tapio Virrankoski, Ralf Walter, Thomas Wise, Marilisa Xenogiannakopoulou
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Albert Jan Maat, Hans-Peter Martin, Paul Rübig, José Albino Silva Peneda, Margarita Starkevičiūtė
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
24.
2.
2006
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatel:
Satu Hassi
Stručné odůvodnění
Návrh Komise týkající se sedmého rámcového programu je v mnoha ohledech pozitivní.
Tento návrh bere v úvahu řadu postojů, které přijal Parlament ve svých předcházejících rozhodnutích.
Opravdový význam návrhu však zůstane nejistý do té doby, než bude přijato rozhodnutí o finančním výhledu EU pro roky 2007–2013.
Jestliže bude celkový přijatý rozpočet nižší než rozpočet navrhovaný, pak existuje nebezpečí, že by finanční prostředky, které budou k dispozici pro sedmý rámcový program, mohly být podstatně menší, než je uváděno v tomto návrhu.
Existuje také důvod pro kritiku tohoto postupu, protože Komise již zveřejnila své návrhy na konkrétní programy, a to 21. září 2005, navzdory skutečnosti, že projednávání tohoto rámcového programu podléhajícího spolurozhodovacímu procesu ještě probíhá a konkrétní jednotlivé programy by měly vycházet z tohoto rámcového programu.
Tímto svým přístupem Komise předchází událostem a z velké části tak zbavuje proces spolurozhodování jeho významu.
Z hlediska životního prostředí a veřejného zdraví obsahuje návrh Komise mnoho pozitivních prvků.
Zpravodajka navrhuje schválení těch bodů, které se týkají snížení znečištění, ochrany biologické rozmanitosti, boje se změnou klimatu, vývoje nových energetických technologií a vytváření energeticky inteligentní Evropy.
Na podporu tohoto cíle zpravodajka navrhuje jasněji se zaměřit na prevenci chorob a výzkum.
Navrhuje také zdůraznit úlohu občanské společnosti a práv žen.
Zpravodajka navrhuje, aby jednotlivé oblasti energetického výzkumu byly uvedeny v rámcovém programu v takovém pořadí, jako je pořadí priorit, které jsou přisuzovány různým možnostem kontroly změn klimatu a podpoře udržitelného rozvoje, a navrhuje vytvoření samostatných rozpočtových položek pro jednotlivé energetické možnosti.
Navrhuje se, aby se výzkum zachycování a odlučování kysličníku uhličitého přizpůsobil jeho dopadu na životní prostředí.
Zpravodajka je toho názoru, že výzkum čistých technologií spalování uhlí by měl být financován uhelným průmyslem, který je dlouhodobě zavedený a má k dispozici významné zdroje.
Co se týče výzkumu kmenových buněk, zpravodajka navrhuje, aby financování Společenství nebylo používáno na výzkum embryonálních kmenových buněk, ale pouze na výzkum kmenových buněk dospělých, pupečních kmenových buněk a dalších takových alternativ, které nepoužívají jako surovinu embrya.
V otázkách zemědělské biotechnologie zpravodajka zdůrazňuje ochranu biologické rozmanitosti nezakládající se na GMO a výzkum environmentálních dopadů GMO.
Zpravodajka chce upozornit na nepoměr mezi energetickou sekcí navrhovaného sedmého rámcového programu výzkumu a navrhovaného sedmého programu výzkumu Euratomu, který nepodléhá postupu spolurozhodování.
Podle návrhu Euratomu by bylo více finančních prostředků použito na fúzi a další aspekty jaderné energie v průběhu 5 let, než kolik je určeno na všechny ostatní formy energetického výzkumu dohromady v průběhu sedmiletého období.
To je v rozporu s různými rozhodnutími EU, která stanovila, že globální oteplování se musí udržet pod 2°, a zdůraznila úlohu energetické účinnosti a obnovitelných energií při dosahování tohoto cíle.
Jaderná energie nepatří mezi priority, které byly společně schváleny.
Nese s sebou vážná rizika a dokonce ani teoreticky nemůže tato energie sehrát při kontrole změn klimatu významnou roli, protože zásoby uranu jsou příliš omezené.
Pomocí fúze nebude zatím po mnoho desetiletí možné vyrábět použitelnou energii a neexistuje dokonce žádná záruka, že se poté stane životaschopnou alternativou.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby zahrnul do své zprávy následující pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Not yet published in OJ.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 1a (nový)
(1a) Veřejně financovaný výzkum se musí zaměřit zejména na řešení veřejných potřeb a priorit.
Odůvodnění
Financování veřejného výzkumu by se mělo zaměřit na potřeby výzkumu, které jsou ve veřejném zájmu, a nemělo by se primárně řídit ekonomickou konkurenceschopností.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 2
(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě.
(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského a sociálního vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 4a (nový)
(4a) Evropský parlament požaduje vedoucí roli EU ve vývoji a využívání environmentálních technologií a zajištění udržitelné výroby a spotřeby.
Parlament také opakovaně zdůrazňoval úlohu výzkumu při hledání řešení změn klimatu.
Aby bylo potřebného pokroku v technologickém rozvoji dosaženo, je zapotřebí významné úsilí Společenství v oblasti výzkumu.
Parlament dále zdůraznil potřebu předcházet vykořisťování žen a vyloučil podporu a financování klonování lidí v rámci jakéhokoliv programu EU.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 5
Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.
Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných nekomerčních kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.
Odůvodnění
It is important that Parliament should support scientific centres not involved in any commercial activity.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 10
(10) Je třeba posílit možnosti výzkumu a inovací v celé Evropě a zajistit jejich optimální využití.
(10) Je třeba posílit možnosti výzkumu a inovací v celé Evropě a zajistit jejich optimální využití.
V tomto ohledu by se mohlo uvažovat o osvobození malých a středních podniků od podnikové daně z dotací EU v rámci 7. rámcového programu výzkumu a rozvoje.
Odůvodnění
Optimal use of innovation capacities may also entail new ideas at Community level in the taxation field.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 12
(12) V rámci tématu „spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii i mimo ni v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, v nichž musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí.
(12) V rámci tématu „spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii i mimo ni v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, v nichž musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly a úkoly týkající se veřejného zdraví , kterým Evropa čelí.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 14
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
V tomto ohledu by bylo možno na úrovni Společenství uvažovat o přijetí opatření k harmonizaci daní pro výzkumné pracovníky.
Odůvodnění
The EU is justifiably concerned at the 'brain drain' to Asia and America, where conditions are more attractive.
The Council could surely introduce specific tax harmonisation measures for researchers in both private and public sectors.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 15
(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba zjednodušit postupy pro přístup k 7. rámcovému programu výzkumu a rozvoje; je třeba podporovat šíření informací o činnostech uskutečňovaných v rámci 7. rámcového programu výzkumu a rozvoje , je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních a místních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU , včetně místních středisek ; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
Odůvodnění
The realisation of the objectives will be favoured by the simplification of access procedures to the Seventh FPRD.
Emphasis should be placed on the development of local centres, particularly centres situated in the outermost regions of the EU.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 19
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu ke snaze o nalezení řešení změn klimatu a udržitelnosti, zdraví evropské populace, stejně jako k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 24
(24) Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře udržitelného rozvoje a ochraně životního prostředí.
(24) Sedmý rámcový program a jím podporované projekty a technologie by měly přispět k podpoře udržitelného rozvoje a ochranu životního prostředí.
Odůvodnění
Příslušné programy, projekty a technologie by měly být hodnoceny z hlediska jejich přínosu k udržitelnému rozvoji.
Pozměňovací návrh
11
Bod odůvodnění 25
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie.
V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly především sloužit užitek lidem a respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie, v Úmluvě Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně a v Univerzální deklaraci UNESCO o bioetice a lidských právech.
Odůvodnění
Research activities should not lead to greater unemployment among EU citizens or cause harm to human beings, as in the case of cloning and prenatal research etc.
Pozměňovací návrh
12
Bod odůvodnění 28
(28) Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)
3 .
(28) Je třeba přijmout vhodná opatření ke kontrole účinnosti přidělené pomoci na straně jedné a účinnosti využití těchto prostředků na straně druhé a zamezit nesrovnalostem a podvodům a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem
2 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)
3 .
Odůvodnění
From the moment when public funds are committed, it is desirable to verify the effectiveness of the appropriations granted in the context of research work.
Pozměňovací návrh
13
Bod odůvodnění 29
(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům.
Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.
(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům.
Klíčovým znakem sedmého rámcového programu je významné zjednodušení administrativních postupů a zvýšený důraz na hodnocení vědecké povahy výzkumných projektů.
Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.
Odůvodnění
Důraz při hodnocení projektů by měl být kladen na jejich vědeckou podstatu, nikoliv na administrativní kvality.
Pozměňovací návrh
14
Čl.
2 odst.
4
(4) Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě.
(4) Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě.
V tomto ohledu by bylo možno na úrovni Společenství uvažovat o harmonizaci daní pro výzkumné pracovníky.
Odůvodnění
The EU is justifiably concerned at the 'brain drain' to Asia and America, where conditions are more attractive.
The Council could surely introduce specific tax harmonisation measures for researchers in both private and public sectors.
Pozměňovací návrh
15
Čl.
2 odst.
5
(5) Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podnikù (MSP); otázky „vědy ve společnosti“, horizontální akce na podporu mezinárodní spolupráce;
(5) Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU včetně místních výzkumných středisek, výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podnikù (MSP); otázky „vědy ve společnosti“, horizontální akce na podporu mezinárodní spolupráce a pomoc při vědecké výměně mezi nejvzdálenějšími regiony EU.
Odůvodnění
The need for cooperation and scientific exchanges among research centres in the outermost regions of the EU should be taken into consideration.
Pozměňovací návrh
16
Článek 3
Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů.
Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla.
Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů.
Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla.
Administrativní postupy budou v porovnání s předchozími programy významně zjednodušeny a bude posílen důraz na hodnocení vědeckého přínosu výzkumných projektů.
Odůvodnění
Důraz při hodnocení projektů by měl být kladen na jejich vědeckou podstatu, nikoliv na administrativní kvality.
Pozměňovací návrh
17
Článek 6
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami.
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí ve prospěch lidí a rozvoje v souladu se základními etickými zásadami , včetně těch, které jsou uvedeny v Chartě základních práv Evropské unie, v Úmluvě Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně a v Univerzální deklaraci UNESCO o bioetice a lidských právech.
Odůvodnění
Community-funded research should not lead to increased unemployment or cause harm to human beings, as in the case of cloning and prenatal research etc.
Pozměňovací návrh
18
Čl.
7 odst.
1
1.
Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků předběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
1.
Nejpozději v roce 2010 vypracuje Komise za pomoci externích odborníků nezávislou zprávu za účelem provedení předběžného hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
Odůvodnění
In view of the fact that the RTD agenda is constantly evolving, the Seventh Framework Programme must be monitored more closely.
Pozměňovací návrh
19
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
3
Toto je devět témat určených pro činnost EU:
Toto je deset témat určených pro činnost EU:
Odůvodnění
The aim of this amendment is to secure consistency with the amendment below.
Pozměňovací návrh
20
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
3 bod 9a (nový)
9a) vytvoření platformy k výměnám mezi autory a výrobci
Odůvodnění
It is frequent in the EU to encounter unfinished innovations conceived by European researchers or entrepreneurs.
For structural, financial or other reasons creators lack the resources to develop their concept further.
This is a deplorable waste, as in many cases they do not know where to turn to make over their procedure to an entity which could incorporate it into more extensive research or convert it into a practical industrial application.
The EU must build the bridges that are needed to link creators to industry.
Pozměňovací návrh
21
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
5
Zvláštní pozornost bude věnována prioritním vědním oblastem, které se prolínají různými tématy, jako jsou námořní vědní obory a technologie.
Zvláštní pozornost založená na koordinaci a zaměřená na dosahování výsledků umožňujících vytvoření evropské politiky v této oblasti bude věnována prioritním vědním oblastem, které se prolínají různými tématy, jako jsou námořní vědní obory a technologie.
Odůvodnění
The EU needs to draw up a proper European marine science and technology policy.
Pozměňovací návrh
22
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
5a (nový)
Musí být zajištěna účast malých a středních podniků (MSP), zejména MSP založených na znalostech, a to prostřednictvím konkrétních podpůrných opatření doprovázených kvantitativním a kvalitativním sledováním dosažených cílů.
Odůvodnění
In view of the essential role played by SMEs in innovation and in improving competitiveness, the contribution which they make must be secured and assessed as part of the framework programme.
Pozměňovací návrh
23
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
5b (nový)
Musí být podporovány iniciativy směřující k prohloubení vědeckého dialogu a k šíření informací o výsledcích nejen v rámci odborné, ale co možná nejširší veřejnosti, s cílem posílit úlohu občanské společnosti ve výzkumu; otázka rovnosti pohlaví musí být podporována na všech úrovních výzkumu;
Odůvodnění
A knowledge-based society needs to be developed and within it the full potential of women must be exploited.
Pozměňovací návrh
24
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
7
Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ zřízených v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
Evropské technologické platformy sdružují pod vedením průmyslu účastníky za účelem stanovení a provádění strategického plánu výzkumu.
Tento rámcový program přispěje k uskutečnění těchto strategických plánů výzkumu tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou hodnotu.
Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ zřízených v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
Evropské technologické platformy sdružují pod vedením průmyslu účastníky za účelem stanovení a provádění strategického plánu výzkumu.
Odůvodnění
It is not the job of the Framework Programme to serve industry's strategic research agendas.
Pozměňovací návrh
25
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
10
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů.
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Ve všech odpovídajících výzkumných tématech budou také řádně a horizontálně zohledněny etické zásady, otázky dostupnosti a hlediska rovnosti žen a mužů.
Odůvodnění
Newly developed technologies will otherwise create new barriers to many European citizens; whereas if such issues are considered at the design phase, full accessibility will be guaranteed with only limited investment (typically 2-4% of the overall budget of each new project).
Pozměňovací návrh
26
Příloha I část I „Společné technologické iniciativy“ odst.
1
V omezeném počtu případů rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů opravňují k vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ.
Tyto iniciativy, které jsou výsledkem práce evropských technologických platforem a zahrnují jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti, budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně poskytování grantů z výzkumného rámcového programu a poskytování půjček od Evropské investiční banky.
O společných technologických iniciativách lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat vytvoření společného podniku) nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
V omezeném počtu případů rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů opravňují k vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ.
Tyto iniciativy, které jsou výsledkem práce evropských technologických platforem a zahrnují jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti, budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně poskytování grantů z výzkumného rámcového programu a poskytování půjček od Evropské investiční banky.
O společných technologických iniciativách lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat vytvoření společného podniku) nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
Každá společná technologická iniciativa musí být schválena na základě samostatného rozhodnutí Rady s cílem zaručit větší hospodářskou a technologickou rovnováhu(jak z ekonomického, tak z technologického hlediska) mezi jednotlivými členskými státy.
Odůvodnění
Support for structures of this kind should not lead to an increase in the technological and economic disparities amongst the Member States.
Pozměňovací návrh
27
Příloha I část I „Společné technologické iniciativy“ odst.
3
Zvláštní pozornost bude věnována soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech.
Zvláštní pozornost bude věnována účasti malých a středních podniků a výzkumných ústavů v těchto iniciativách a soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech.
Odůvodnění
The participation of SMEs in Joint Technology Initiatives is indeed important.
Of equal importance however is the participation of Research Institutes in them, so as to guarantee that state-funded research serves not only the industrial but also societal and public interest.
Otherwise, the industry-led JTI's may for example neglect traffic safety in the expense of driver's comfort and enhanced scales.
Pozměňovací návrh
28
Příloha I část I „Mezinárodní spolupráce“ odst.
1 odrážka 2
Specifické akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech.
V úzkém spojení s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí budou tyto akce sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí.
Takovými akcemi jsou zejména: akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských zemí, jakož i sousedních zemí; činnosti pro spolupráci zaměřené na rozvojové a vznikající země soustřeďující se na konkrétní potřeby těchto zemí v oblastech, jako je zdravotnictví, zemědělství, rybolov a životní prostředí, a prováděné za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám.
Specifické akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech.
V úzkém spojení s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí budou tyto akce sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí.
Takovými akcemi jsou zejména: akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských zemí, jakož i sousedních zemí; činnosti pro spolupráci zaměřené na rozvojové a vznikající země soustřeďující se na konkrétní potřeby těchto zemí v oblastech, jako je zdravotnictví, se zvláštním důrazem na vzácné a opomíjené nemoci, zemědělství, rybolov a životní prostředí, a prováděné za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám.
Odůvodnění
More attention must be given to orphan and neglected diseases.
Pozměňovací návrh
29
Příloha I, Oddíl I „Témata“, bod 1 „Zdraví“, podbod „Cíle“
Zlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií.
Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci, diagnostické nástroje a technologie, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče .
Zlepšení fyzického a psychického zdraví evropských občanů a přispění k výkonnosti evropského zdravotnictví a podpora konkurenceschopnosti podniků, které s tímto odvětvím souvisí, při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií, vzácných a opomíjených nemocí.
Výzkum bude zaměřen jak na prevenci nemocí, tak na rozvoj účinné léčby a léků, přičemž musí být zajištěn spravedlivý přístup k výsledkům výzkumu financovaného z veřejných prostředků.
Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do aplikací na rovině klinické i na rovině pacientů ), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci, diagnostické nástroje a technologie, technologie zdravého stárnutí, jakož i udržitelné , dostupné a efektivní systémy zdravotní péče .
Pozměňovací návrh
30
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Odůvodnění“ odst.
2
Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.
Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních chorob, respiračních, revmatických, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba , ale i nepřenosných chorob týkajících se zdraví dětí ) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných závěrů je pro epidemiologický výzkum – zaměřený na určování determinant od molekulární až po sociální úroveň – zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby a pro epidemiologický výzkum těchto chorob, jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách včetně veřejných bank s kmenovými buňkami pupečníkové krve.
Pozměňovací návrh
31
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Odůvodnění“ odst.
3
Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií.
EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve farmaceutickém odvětví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu .
Malé a střední podniky, které se zabývají výzkumem, jsou hlavními hospodářskými hybnými silami průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi a lékařskými technologiemi.
Přestože se v Evropě nyní nachází více biotechnologických společností než v USA, většina z nich jsou malé společnosti, méně vyzrálé než jejich konkurenti.
Úsilí veřejno-soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj.
Výzkum v EU bude také přispívat k vývoji nových norem pro vytvoření vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství).
Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže zlepšení zdraví, posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií.
Malé a střední podniky, které se zabývají výzkumem, jsou hlavními hospodářskými hybnými silami průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi a lékařskými technologiemi.
Přestože se v Evropě nyní nachází více biotechnologických společností než v USA, většina z nich jsou malé společnosti, méně vyzrálé než jejich konkurenti.
Úsilí veřejno-soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj.
Výzkum v EU bude také přispívat k vývoji nových norem pro vytvoření vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství).
Evropský výzkum a inovace v oblasti alternativní strategie testování a zejména metod, které nevyužívají zvířata, zajistí celosvětové vedoucí postavení při řešení obav veřejnosti a zúčastněných stran z přetrvávajícího využívání zvířat v biomedicínském výzkumu a mohly by kromě toho poskytnout trh pro průmyslová odvětví.
Financování výzkumu ve Společenství se podle zásady subsidiarity zaměří na výzkum dospělých kmenových buněk, kmenových buněk z pupečníkové krve a pro terapeutický výzkum nebude vyloučeno ani využití nadpočetných embryí, která by v každém případě byla zničena.
V souladu s článkem 18 Úmluvy Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně (Oviedská úmluva) je zakázáno vytvářet embria za účelem výzkumu.
V tomto ohledu je třeba podpořit zavedení programu MICE (výzkum léčivých přípravků pro děti v Evropě) uvedeného v nařízení (ES) č. …/… týkajícím se léčivých prostředků pro pediatrické použití, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č 1768/92, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004.
Odůvodnění
The Charter of Fundamental Rights of the European Union, which was proclaimed in Nice (France) on 7 December 2000, explicitly prohibits eugenic practices and reproductive cloning, but does not comment explicitly on embryo research (Article 3)
– "(...) in accordance with relevant international conventions and codes of conduct, e.g.
(…) the Convention of the Council of Europe on Human Rights and Biomedicine signed in Oviedo on 4 April 1997, and the Additional Protocol on the Prohibition of Cloning Human Beings signed in Paris on 12 January 1998”
Source: Commission Staff Working Paper Report On Human Embryonic Stem Cell Research Brussels, 3.4.2003 SEC(2003) 441
It is important to insist on Parliament's position in favour of the creation of the MICE programme under the Seventh FPRD.
Pozměňovací návrh
32
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 1 „Zdraví“, podbod „Odůvodnění“, odst.
4
Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže.
Ve všech činnostech budou řešeny dvě strategické otázky, zdraví dětí a zdraví stárnoucí populace.
Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako je například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech podporovány.
Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání.
Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže.
Ve všech činnostech budou řešeny tři strategické otázky, zdraví dětí, zdraví žen a zdraví stárnoucí populace.
Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako je například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech podporovány.
Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání.
Zejména je potřeba řešit a zkoumat potřeby jednotlivých skupin populace včetně zdravotně postižených osob, menšin a znevýhodněných skupin.
Pozměňovací návrh
33
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 1 „Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví“ odrážka 1
- Vysoce výkonný výzkum.
Posílením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů vyvolávat pokrok při experimentech v biomedicínském výzkumu.
- Vysoce výkonný výzkum.
Posílením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů vyvolávat pokrok při experimentech v biomedicínském výzkumu.
Spolu se základním výzkumem v neurobiologii a behaviorální biologii, genetice a genomice zaměřené na lidské zdraví a zdraví zvířat.
Odůvodnění
Current research has proven the need to invest on basic research on neuroscience, as the cornerstone for bioscience and the knowledge of human beings.
Pozměňovací návrh
34
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 1 „Zdraví“, podbod „Činnosti“, podtitul 1 „Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví“, odrážka 2
- Detekce, diagnóza a sledování.
S důrazem na neinvazivní a minimálně invazivní přístupy.
- Detekce, diagnóza a sledování.
S důrazem na neinvazivní a minimálně invazivní přístupy a technologie, jako jsou čipy DNA a molekulární zobrazování a diagnostika.
Přednost by se měla dávat diagnostickým nástrojům, které jsou přímo souvisejí s léčbou.
Odůvodnění
In genetic diseases in particular but also in other diseases, diagnostic has made tremendous progress during the last years, especially because of sequencing of DNA.
There's a big gap between diagnosis and therapy.
For the patient, it is definitely important to have not only diagnosis but also therapy.
That's why research activities which address this problem should get a priority.
Pozměňovací návrh
35
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 1 „Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví“ odrážka 3
- Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií.
Vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vivo a in vitro, včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, přístupů cílené distribuce a nahrazování testů na zvířatech.
- Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií.
Vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vitro, včetně přístupů s využitím stimulace, farmakogenomiky, přístupů cílené distribuce a dalších alternativ k nahrazování testů na zvířatech, zejména k nahrazení využívání primátů.
Odůvodnění
In view of the requirements in the Protocol on the Protection and Welfare of Animals and the serious public concern in Europe about animal testing, it is unacceptable for the EU to fund the development of in vivo methods and models.
In accordance with Art.
23 of Council Directive 86/609/EEC and Art.
7.2 (a) and (b) of the Sixth Community Environment Action Programme, the EU should develop and validate alternatives to animal testing.
In addition, the European Commission and Council have repeatedly stated their commitment to reduce and replace the use of non-human primates in research, such as in the Preamble to Council Decision 1999/575/EC on the European Convention for the protection of animals used in research.
This should therefore be reflected in EU funding under the Framework Programme.
Pozměňovací návrh
36
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 1 „Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví“ odrážka 4
- Inovační léčebné přístupy a zásahy .
Upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií s potenciálním využitím u mnoha chorob a poruch.
- Inovační léčebné přístupy a zásahy .
Upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií s potenciálním využitím u mnoha chorob a poruch, včetně chorob a poruch u dětí.
Přednost bude dávána výzkumu používajícímu kmenové buňky dospělých.
Pozměňovací návrh
37
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“, podtitul 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“, odrážka 2
- Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí .
Prozkoumat procesy zdravého stárnutí a způsob, jakým geny a prostředí ovlivňují mozkovou činnost, za normálních podmínek, jakož i při mozkových chorobách.
- Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí .
Prozkoumat procesy zdravého vývoje a stárnutí a způsob, jakým geny a faktory prostředí ovlivňují mozkovou činnost, za normálních podmínek, jakož i při mozkových chorobách.
Pozměňovací návrh
38
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“ odrážka 2a (nová)
Etologie člověka .
Zkoumání člověka a městského, přírodního a kulturního prostředí.
Odůvodnění
A knowledge of man and of his responses and adaptation to the environment is a basic requirement if his behaviour and possible dysfunctions are to be understood.
Pozměňovací návrh
39
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“ odrážka 3
- Translační výzkum infekčních chorob.
Zabývat se odolností vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, globálními hrozbami HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy a také vznikajícím epidemiím (např. SARS a vysoce patogenní influenza).
- Translační výzkum infekčních chorob.
Zabývat se odolností vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, globálními hrozbami HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy a také vznikajícím epidemiím (např. SARS a vysoce patogenní influenza) a opomíjenými chorobami.
Odůvodnění
There are many diseases that primarily affect developing countries that are neglected in terms of translational research.
Neglected diseases should be emphasised as they fall outside of the scope of the drug industry's research and development efforts .
Pozměňovací návrh
40
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“, podtitul 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“, odrážka 4
- Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulárních chorob, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.
- Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulárních chorob, plicních onemocnění, diabetu/obezity; vzácných chorob, opomíjených chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy a revmatických onemocnění ).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.
Odůvodnění
More attention must be paid to treating and preventing orphan diseases and neglected diseases such as tuberculosis, malaria etc.
Pozměňovací návrh
41
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“, podtitul 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“, odrážka 4 a (nová)
- Translační výzkum chorob způsobených stresovými faktory prostředí a stresovými faktory souvisejícími s prací (např. astma, alergie).
Pozměňovací návrh
42
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“ odrážka 4 b (nová)
- Paliativní medicína: léčba bolesti a symptomatická léčba u nemocí, které jsou zatím neléčitelné, aby bylo možno co nejúčinněji bojovat se symptomy pacienta.
Odůvodnění
Many diseases will not be curable in the next seven to eight years.
Also after expiration of RFP7, humans will die of diseases.
The aim of palliative medicine is to fight suffering, mainly pain but also other symptoms like thirst, itching and nausea when the disease itself cannot be fought causally anymore.
Pozměňovací návrh
43
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 3 „Optimalizace poskytování zdravotní péče občanům Evropy“ odrážka 1
- Převádění klinických výsledků do klinické praxe.
Pochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště řešit specifické otázky dětí, žen a starých lidí .
- Převádění klinických výsledků do klinické praxe.
Pochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště řešit specifické otázky dětí, žen, starých a postižených osob .
Odůvodnění
Health care delivery is often not adequately designed to ensure it is properly accessed by disabled persons.
Research in respect of how health care reaches such disadvantaged groups is lacking and needs to be investigated
Pozměňovací návrh
44
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 3 „Optimalizace poskytování zdravotní péče občanům Evropy“ odrážka 2
- Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
- Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
Přístup ke zdravotní péči pro znevýhodněné občany včetně zdravotně postižených osob.
Odůvodnění
Health care delivery is often not adequately designed to ensure it is properly accessed by disabled persons and ethnic minorities are groups.
Research in respect of how health care reaches such disadvantaged groups is lacking and needs to be investigated.
Pozměňovací návrh
45
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod „Činnosti“ nadpis 3 a (nový)
· Alternativní strategie testování a metody, které nevyužívají zvířat
- Zvýšený výzkum pro vývoj a validaci alternativ testování na zvířatech.
Vyvinout a validovat alternativní strategie testování, zejména metody, které nevyužívají zvířata, pro testování lidských a veterinárních vakcín, toxikologické testování a testování farmaceutické bezpečnosti a další oblasti výzkumu.
Zvláštní pozornost je nutno věnovat nahrazení využívání primátů.
Odůvodnění
In accordance with the requirements in the Protocol on protection and welfare of animals, Art.
23 of Council Directive 86/609/EEC, and Art.
7.2 (a) and (b) of the Sixth Community Environment Action Programme, the development and validation of alternative testing strategies and in particular non-animal test methods should be included among the activities in relation to health and biomedical research.
Pozměňovací návrh
46
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“, podbod „Cíl“
Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby a rybolovu způsobené zejména změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova.
Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství propojením vědy, průmyslu a jiných zúčastněných stran pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální, environmentální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby a rybolovu způsobené zejména změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova.
Pozměňovací návrh
47
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“, podbod „Odůvodnění“, odst.
1
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě vědy a biotechnologii to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
Udržitelná výroba zdravých potravin a dalších výrobků, stejně jako evropská strategie pro vědy o živé přírodě a biotechnologie napomohou zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, udržitelné volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Odůvodnění
Výzkum inovací by měl být podporován ekologickým zemědělstvím a dalšími zemědělskými systémy s nízkými vstupy.
Pozměňovací návrh
48
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“, podbod „Činnosti“, odrážka 1
· Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství , programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.).
· Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně zachování a udržitelného využívání jejich přírodní biologické rozmanitosti a genetických zdrojů v zemědělském podniku ; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologických a dalších zemědělských systémů s nízkými energetickými vstupy, chov za pomoci markerů, programů kvalitní výroby a sledování a hodnocení dopadů GMO na životní prostředí a lidi; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; integrovaný rozvoj venkova včetně hledisek účasti občanské společnosti na plánování a rozhodování; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; další ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti dodávek potravin (včetně změn klimatu a vyčerpání zásob ropy) ; bezpečné odstraňování a využívání živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.).
Odůvodnění
Hlavním zaměřením této činnosti bude udržitelnost výroby potravin a řízení zdrojů.
Pozměňovací návrh
49
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“, podbod „Činnosti“, odrážka 2
· „Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická ; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
· „ Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, kulturní, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity a alergií; přínos určitých potravin a diet pro zdraví; inovační technologie zpracování, dopravy a maloobchodu potravin a krmiv (včetně omezení balení a přepravní vzdálenosti ); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i biologická ; integrita a udržitelnost (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
Pozměňovací návrh
50
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“, podbod „Činnosti“, odrážka 3
· Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.
· Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových udržitelných zemědělských systémů založených na obnovitelných energiích , biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.
Pozměňovací návrh
51
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 3 „Informační a komunikační technologie“, podbod „Odůvodnění“, odst.
2
Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s pokračujícím začleňováním IKT a potřebou dále posouvat technologické hranice tvoří rozšiřující se program pro výzkum.
Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt složitost technologie a odhalit funkčnost na vyžádání; umožnit velmi snadné používání, dostupnost a dosažitelnost technologií; poskytovat aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné, spolehlivé a lze je přizpůsobit kontextu a preferencím uživatelů.
Výzkumní pracovníci v oblasti IKT se na základě poptávky o větší hodnotě za nižší cenu účastní globální soutěže v dosahování další miniaturizace, zvládnutí procesu sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií a sbližování s jinými relevantními vědami a disciplínami a v budování systémů, které jim umožní se dále učit a vyvíjet.
Z těchto různých snah vzniká nová vlna technologií.
Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou také čerpat ze širší škály vědeckých a technických oborů, včetně biologických věd a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních a sociálních věd.
Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s pokračujícím začleňováním IKT a potřebou dále posouvat technologické hranice tvoří rozšiřující se program pro výzkum.
Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt složitost technologie a odhalit funkčnost na vyžádání; umožnit velmi snadné používání, dostupnost a dosažitelnost technologií a přístup pro všechny, včetně postižených osob; poskytovat aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné, spolehlivé a lze je přizpůsobit kontextu a preferencím uživatelů; využití IKT k udržitelnému rozvoji, zejména v řízení dopravy, v zachování energií a využívání přírodních zdrojů.
Výzkumní pracovníci v oblasti IKT se na základě poptávky o větší hodnotě za nižší cenu účastní globální soutěže v dosahování další miniaturizace, zvládnutí procesu sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií a sbližování s jinými relevantními vědami a disciplínami a v budování systémů, které jim umožní se dále učit a vyvíjet.
Z těchto různých snah vzniká nová vlna technologií.
Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou také čerpat ze širší škály vědeckých a technických oborů, včetně biologických věd a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních a sociálních věd.
Justification
Access to the information society for disabled people is absolutely essential to fulfilling the Lisbon goals of social inclusion of disadvantaged groups.
In this respect EDF believes a two pronged approach must be adopted by the Framework Programme which embraces both the principles of assistive technologies (AT) and Design for All principles.
Given the rapid pace of innovation and change in this area it is essential that the perspective and input of disabled users is integrated horizontally across the bulk of information society projects both in respect of ICT innovations for goods/equipment and services as well as the interplay between assistive technologies and universal design.
Pozměňovací návrh
52
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 3 „Informační a komunikační technologie“ podbod „Odůvodnění“ odst.
4
Činnosti v oblasti výzkumu IKT budou úzce propojeny s akcemi politiky pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci všeobecné a ucelené strategie.
Priority byly stanoveny po rozsáhlých konzultacích včetně informací získaných od řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech, jako je nanoelektronika, vestavěné systémy, mobilní komunikace, elektronická média, robotika software, služby a technologie typu Grid.
Činnosti v oblasti výzkumu IKT budou úzce propojeny s akcemi politiky pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci všeobecné a ucelené strategie.
Priority byly stanoveny po rozsáhlých konzultacích včetně informací získaných od řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech, jako je nanoelektronika, vestavěné systémy, mobilní komunikace, elektronická média, robotika software, služby a technologie typu Grid a příslušné infrastruktury, které by posílily evropský počítačový potenciál nejvyšší třídy (GÉAN a GRID).
Odůvodnění
GÉANT, high-speed networks and GRID technologies must be backed to the hilt, since they constitute major successes stemming from research financed under the Framework Programmes and since they are currently at the forefront of world-class ICT - a status which must not be jeopardised.
Pozměňovací návrh
53
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 3 „Informační a komunikační technologie“ podbod „Činnosti“ nadpis „Výzkum aplikací“ odrážka 1
- IKT vycházející vstříc společenským výzvám: Nové systémy a služby v oblastech veřejného zájmu, zvyšující kvalitu, účinnost, přístup a inkluzivnost; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je asistované žití v domácím prostředí.
- IKT vycházející vstříc společenským výzvám: Nové systémy a služby v oblastech veřejného zájmu, zvyšující kvalitu, účinnost, přístup a inkluzivnost, zejména z hlediska znevýhodněných skupin včetně přístupnosti IKT pro postižené osob; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je asistované žití v domácím prostředí.
Odůvodnění
Access to the information society for disabled people is absolutely essential to fulfilling the Lisbon goals of social inclusion of disadvantaged groups.
In this respect EDF believes a two pronged approach must be adopted by the Framework Programme which embraces both the principles of assistive technologies (AT) and Design for All principles.
Given the rapid pace of innovation and change in this area it is essential that the perspective and input of disabled users is integrated horizontally across the bulk of information society projects both in respect of ICT innovations for goods/equipment and services as well as the interplay between assistive technologies and universal design.
Pozměňovací návrh
54
Příloha I, část I, sekce „Témata“ bod 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“, podbod „Činnosti“, odrážka „Materiály“
Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech pro nové výrobky a procesy; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně a mikroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály a hybridní materiály, včetně návrhu a řízení jejich zpracování.
.
Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech pro nové výrobky a procesy, stejně jako jejich oprava, zdokonalování a prodlužování životnosti; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně, mikroúrovně a makroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály a hybridní materiály, včetně návrhu a řízení jejich zpracování.
Pozměňovací návrh
55
Příloha I, část I, sekce „Témata“ bod 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“, podbod „Činnosti“, odrážka „Nová výroba“
Vytváření podmínek a aktiv pro výrobu založenou na znalostech, včetně budování, vývoje a ověřování platnosti nových vzorů, v reakci na vznikající potřeby průmyslu; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní, propojenou výrobu založenou na znalostech; vývoj nových konstrukčních koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, biotechnologie, informační technologie a odpovídajících konstrukčních požadavků) pro další generaci výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám.
Vytváření podmínek a aktiv pro udržitelnou výrobu založenou na znalostech, včetně budování, vývoje a ověřování platnosti nových vzorů, v reakci na vznikající potřeby průmyslu; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní, propojenou výrobu založenou na znalostech; vývoj nových konstrukčních koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, biotechnologie, informační technologie a odpovídajících konstrukčních požadavků) pro další generaci výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám.
Pozměňovací návrh
56
Příloha I, část I, sekce „Témata“ bod 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“, podbod „Činnosti“, odrážka „Integrace technologií pro průmyslové aplikace“
Integrace nových znalostí a technologií týkajících se nanotechnologie, materiálů a výroby v odvětvových a meziodvětvových aplikacích, jako je zdravotnictví, stavebnictví, doprava, energetika, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, odvětví papíru a celulózy, strojírenství.
Integrace nových znalostí a technologií, včetně ekologických technologií, týkajících se nanotechnologie, materiálů a výroby v odvětvových a meziodvětvových aplikacích, jako je zdravotnictví, stavebnictví, doprava, energetika, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, odvětví papíru a celulózy, strojírenství.
Pozměňovací návrh
57
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod „Energetika“, podbod „Cíl“
Transformování současného energetického systému založeného na fosilních palivech v udržitelnější systém založený na různorodém souboru energetických zdrojů a nosičů se zvýšenou energetickou účinností pro řešení výzev stability zásobování a změny klimatu, při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropských energetických odvětví.
Transformování současného energetického systému založeného na fosilních palivech na ekonomiku nejefektivnější a nejméně založenou na fosilních palivech na světě do roku 2020; takováto udržitelná energetická ekonomika bude založena zejména na různorodém souboru obnovitelných energetických zdrojů a nosičů se zvýšenou energetickou účinností a zachování energie pro řešení výzev stability zásobování a změny klimatu, při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropských udržitelných energetických odvětví.
Pozměňovací návrh
58
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod „Energetika“, podbod „Odůvodnění“, odst.
1
Energetické systémy čelí důležitým úkolům.
Naléhavá potřeba vyvinout přiměřená a včasná řešení je odůvodněna znepokojivými trendy v celosvětové poptávce po energiích (s očekávaným růstem o 60 % v příštích 30 letech), potřebou výrazně snížit emise skleníkových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, nepříznivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích.
Výzkum a demonstrace jsou zapotřebí pro poskytnutí ekologických a rentabilních technologií a opatření, která umožní, aby EU splnila své cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a aby uskutečnila své závazky týkající se energetické politiky, jak je popsáno v Zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií.
Energetické systémy čelí důležitým úkolům.
Naléhavá potřeba identifikovat a vyvinout přiměřená a včasná řešení je odůvodněna znepokojivými trendy v celosvětové poptávce po energiích (s očekávaným růstem o 60 % v příštích 30 letech), potřebou výrazně snížit emise skleníkových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, nepříznivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích.
Výzkum a demonstrace jsou zapotřebí pro poskytnutí ekologických a rentabilních technologií a opatření, která umožní, aby EU splnila své cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a aby uskutečnila své závazky týkající se energetické politiky, jak je popsáno v Zelené knize o energetické účinnosti z roku 2005 a v Zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií.
Pozměňovací návrh
59
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod „Energetika“, podbod „Odůvodnění“, odst.
2
Evropa dosáhla světového prvenství v řadě energetických technologií.
Je průkopníkem v moderních technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů energií, například v bioenergetice a větrné energetice.
EU je také globálním konkurentem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné schopnosti v oblasti zachycování a zbavování uhlíku.
Tato postavení však neustále ohrožuje konkurence (zejména ze Spojených států a Japonska).
Evropa dosáhla světového prvenství v řadě technologií výroby a účinnosti energií.
Je průkopníkem v moderních technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů energií, například v solární energetice , bioenergetice a větrné energetice.
EU je také globálním konkurentem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné schopnosti v oblasti zachycování a zbavování uhlíku.
Tato postavení však nyní čelí hrozbě konkurence (zejména ze Spojených států a Japonska).
Pozměňovací návrh
60
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod „Energetika“, podbod „Odůvodnění“, odst.
3
Radikální transformace energetických systémů vyžaduje nové technologie s riziky, která jsou příliš vysoká a jejichž přínos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění.
V mobilizování soukromých investic a evropského úsilí by proto měla sehrávat klíčovou roli veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány uceleněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií.
V této souvislosti sehrávají podstatnou roli evropské technologické platformy tím, že koordinovaně mobilizují potřebné výzkumné úsilí.
Níže jsou uvedeny činnosti pro splnění tohoto cíle.
Součástí je i specifická činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytovat podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s rolí evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních činností v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie.
Radikální transformace energetického systému na udržitelnou inteligentní energetiku vyžaduje nové technologie s riziky, která jsou příliš vysoká a jejichž přínos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění.
V mobilizování soukromých investic a evropského úsilí by proto měla sehrávat klíčovou roli veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány uceleněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií.
V této souvislosti sehrávají podstatnou roli evropské technologické platformy tím, že koordinovaně mobilizují potřebné výzkumné úsilí.
Níže jsou uvedeny činnosti pro splnění tohoto cíle.
Součástí je i specifická činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytovat podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s rolí evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních činností v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie.
Pozměňovací návrh
61
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 5 „Energetika“, podbod „Činnosti“, odrážka „Vodíkové a palivové články“
Integrovaná činnost určená k poskytnutí silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví v EU zabývající se palivovými a vodíkovými články pro stacionární, přenosné a dopravní aplikace.
Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění.
Integrovaná činnost určená k poskytnutí silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví v EU zabývající se palivovými a vodíkovými články pro stacionární, přenosné a dopravní aplikace založené na obnovitelných energetických zdrojích.
Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění.
Odůvodnění
V souladu s cílem EU na vytvoření udržitelného vodíkového hospodářství do roku 2050 by se měl výzkum soustředit na výrobu vodíku z obnovitelných energetických zdrojů.
Pozměňovací návrh 62
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 5 „Energetika“, podbod „Činnosti“, odrážka „Technologie zachycování a uchovávání CO2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi“
Výrazně snižovat environmentální dopad používání fosilních paliv se zaměřením na vysoce efektivní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a uchovávání CO2.
Výzkum technologií zachycování a uchování uhlíku se bude orientovat na vypracování sociálních, ekonomických, právních a environmentálních kriterií pro tuto technologii včetně záruk z hlediska trvalosti jeho skladování po celou dobu životnosti.
Projekty zachycování a uchování uhlíku budou podléhat nezávislému vědeckému posouzení a monitorování v jednotlivých lokalitách a výsledky budou plně zveřejněny.
Pozměňovací návrh
63
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 5 „Energetika“, podbod „Činnosti“, odrážka „Energetická účinnost a úspory“
Nové koncepce a technologie pro zvýšení energetické účinnosti a úspor pro budovy, služby a průmysl.
To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost, využívání nových technologií a technologií obnovitelných zdrojů energie a řízení poptávky po energii.
Vývoj a demonstrace nových koncepcí a technologií pro zvýšení energetické účinnosti a úspor pro budovy s nízkou spotřebou energií, pasivní energií a plus-energií, služby a průmysl.
To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost, využívání technologií obnovitelných a udržitelných nových energií a řízení poptávky po energii.
Pozměňovací návrh
64
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 5 „Energetika“, podbod „Činnosti“, odrážka „Znalosti pro vytváření energetické politiky“
Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi pro poskytnutí vyčíslitelných cílů a scénářů pro střednědobý a dlouhodobý horizont.
Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi pro poskytnutí vyčíslitelných cílů a scénářů pro střednědobý a dlouhodobý horizont; vývoj nástrojů politiky pro významné urychlení implementace nové účinnosti energetiky, řízení strany poptávky a koncepce a technologie obnovitelných energií.
Pozměňovací návrh
65
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“, podbod „Odůvodnění“, odst.
2
Na úrovni EU je výzkum potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako je Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, cíle světové vrcholné schůzky o udržitelném rozvoji konané v roce 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, a příspěvky k práci mezinárodní skupiny odborníků pro změnu klimatu a iniciativy pro pozorování Země.
Kromě toho vyvstávají významné potřeby výzkumu ze stávajících a vznikajících politik na úrovni EU, z provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií, akčních plánů pro ekotechnologie a životní prostředí a zdraví a směrnic, jako je rámcová směrnice o vodě.
Na úrovni EU je výzkum potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako je Rámcová úmluva OSN o změně klimatu (UNFCCC) a její Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, cíle světové vrcholné schůzky o udržitelném rozvoji konané v roce 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, a příspěvky k práci mezinárodní skupiny odborníků pro změnu klimatu a iniciativy pro pozorování Země.
Kromě toho vyvstávají významné potřeby výzkumu ze stávajících a vznikajících politik na úrovni EU, z provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií, akčních plánů pro ekotechnologie a životní prostředí a zdraví, strategie Společenství o rtuti a směrnic, jako je rámcová směrnice o vodě.
Pozměňovací návrh
66
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“, podbod „Odůvodnění“, odst.
3
EU potřebuje posílit své postavení na světových trzích s environmentálními technologiemi.
Takové technologie pomáhají při zajišťování udržitelného růstu poskytováním ekologicky efektivních řešení environmentálních problémů v různých měřítcích a ochranou našeho kulturního dědictví.
Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí.
Evropské technologické platformy pro dodávky vody a hygienu a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu akcí na úrovni EU a jejich plány výzkumu jsou brány v úvahu v níže uvedených činnostech.
Jiné platformy (například pro výstavbu a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu
EU potřebuje posílit své postavení na světových trzích s environmentálními technologiemi.
Takové technologie přispívají k udržitelné spotřebě a výrobě a pomáhají při zajišťování udržitelného růstu poskytováním ekologicky efektivních řešení environmentálních problémů v různých měřítcích a ochranou našeho kulturního dědictví.
Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí.
Evropské technologické platformy pro dodávky vody a hygienu a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu akcí na úrovni EU a jejich plány výzkumu jsou brány v úvahu v níže uvedených činnostech.
Jiné platformy (například pro výstavbu a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu.
Pozměňovací návrh
67
Příloha I, Oddíl I „Témata“, bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“, podbod „Činnosti“, „Změna klimatu, znečištění a rizika“, odrážka 1
Tlak na životní prostředí a na podnebí: Fungování systémů podnebí a Země; opatření pro přizpůsobení a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; vzájemné působení podnebí, zemského povrchu a oceánu; a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy.
Tlak na životní prostředí a na podnebí, včetně příčin klimatických změn a předcházejících změn („paleoklima“): Fungování systémů podnebí a Země; opatření pro přizpůsobení a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; vzájemné působení podnebí, zemského povrchu a oceánu; interakce zemědělství a klimatických změn a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy.
Pozměňovací návrh
68
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“, podbod „Činnosti“, odrážka „Změna klimatu, znečištění a rizika“, bod 2
- Životní prostředí a zdraví: Interakce environmentálních podnětů způsobujících stres s lidským zdravím, včetně identifikace zdrojů, spojitost s vnitřním prostředím a dopad a vznikající rizikové faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro toxické látky, včetně nahrazování pokusů na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatele pro strategie prevence.
- Životní prostředí a zdraví: Interakce environmentálních podnětů způsobujících stres s lidským zdravím, včetně identifikace zdrojů, biomonitoring, spojitost s vnitřním prostředím a dopad a vznikající rizikové faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro toxické a nebezpečné látky, včetně nahrazování pokusů na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatele pro strategie prevence.
Pozměňovací návrh
69
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“, podbod „Činnosti“, odrážka „Změna klimatu, znečištění a rizika“, bod 3
- Přírodní rizika: Zlepšit předvídání a integrované posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik pro katastrofy související s geologickými nebezpečími (jako např. zemětřesení, sopky, tsunami) a klimatem (jako jsou bouře a povodně); vyvinout systémy včasného varování a zlepšit strategie pro prevenci a zmírňování.
- Přírodní rizika: Zlepšit předvídání a integrované posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik pro katastrofy související s geologickými nebezpečími (jako např. zemětřesení, sopky, tsunami) a klimatem (jako jsou bouře , lesní požáry, sucha a povodně); vyvinout systémy včasného varování a zlepšit strategie pro prevenci a zmírňování a hodnocení sociálně-ekonomických dopadů na postižené oblasti.
Odůvodnění
One of the most important tasks relating to natural disasters is assessing the impact which such disasters have on the continuity of economic activity and hence on the welfare of the population.
There would be no point in having a better knowledge of natural disasters if this did not result in better protection for the areas affected.
Pozměňovací návrh
70
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ podbod „Činnosti“ nadpis „Udržitelné řízení zdrojů“ odrážka 1
- Ochrana a udržitelné řízení přírodních a umělých zdrojů: Ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti, ochrana půdy, ochrana mořského dna a pobřežních oblastí, přístupy proti desertifikaci a znehodnocování půdy; správa lesů; udržitelná správa a plánování městského prostředí, posuzování a předvídání v souvislosti s přírodními procesy.
- Ochrana a udržitelné řízení přírodních a umělých zdrojů: Ekosystémy , jejich využívání a funkce ; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti, ochrana půdy, ochrana mořského dna a pobřežních oblastí, přístupy proti desertifikaci a znehodnocování půdy; ochrana krajiny; ochrana a správa lesů; udržitelná správa a plánování městského prostředí , historických zdrojů a kulturního dědictví, správa údajů a informační služby ; posuzování a předvídání v souvislosti s přírodními procesy.
Kritéria pro posouzení dopadu městského rozvoje a zemědělských politik.
Odůvodnění
The study of the environment has to be made from a holistic approach, as well as the policies that will result.
Pozměňovací návrh
71
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“, podbod „Činnosti“, odrážka „Udržitelné řízení zdrojů“, bod 2
- Vývoj mořských prostředí: Dopady lidských činností na mořské prostředí a jeho zdroje; znečištění a eutrofizace v regionálních mořích a pobřežních oblastech; hlubokomořské ekosystémy; posuzování trendů v biologické rozmanitosti moří, procesů v ekosystému a mořských proudů; geologie mořského dna.
- Vývoj a řízení mořských prostředí: Dopady lidských činností na mořské prostředí a jeho zdroje; znečištění a eutrofizace v regionálních mořích a pobřežních oblastech; hlubokomořské ekosystémy; posuzování trendů v biologické rozmanitosti moří, procesů v ekosystému a mořských proudů; geologie mořského dna.
Pozměňovací návrh
72
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ podbod „Činnosti“ nadpis „Environmentální technologie“ odrážka 1 a (nová)
- Ochrana, uchování a posílení kulturního dědictví včetně přirozeného prostředí lidí: zlepšené vyhodnocování škod na kulturním dědictví, vývoj inovačních konzervačních strategií, podpora začlenění kulturního dědictví do městského prostředí.
Odůvodnění
The environmental technologies already discovered in the course of cultural research have been used in other fields.
Pozměňovací návrh
73
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 6 Životní prostředí (včetně změny klimatu) nadpis „Činnosti“ nadpis „Environmentální technologie“ odrážka 2
Posuzování, ověřování a testování technologií: Metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu; podpora platforem pro udržitelnou chemii, dodávek vody a hygieny; vědecká a technická hlediska budoucího evropského programu ověřování a testování environmentálních technologií.
Posuzování, ověřování a testování technologií: Metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu; podpora platforem pro udržitelnou chemii, dodávek vody a hygieny; vědecká a technická hlediska budoucího evropského programu ověřování a testování environmentálních technologií; hodnocení a vliv technologií odsolování na mořské prostředí a půdu.
Odůvodnění
In this amendment, emphasis is placed on the need for the characteristics of seawater desalination - a promising technology which has both advantages and disadvantages - to be studied in greater depth.
Pozměňovací návrh
74
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 6 Životní prostředí (včetně změny klimatu) nadpis „Činnosti“ nadpis „Environmentální technologie“ odrážka 2a (nová)
- Matematické metody ekonomického hodnocení emisí znečisťujících životní prostředí: vývoj modelů pro přidělování ekonomických hodnot znečisťujícím plynům, hodnocení dopadu na životní prostředí.
Odůvodnění
Further efforts must be made to develop mathematical models which will in future enable values to be assigned to pollution, so that pollution can be entered in the accounts by means of a single accounting unit, thereby enabling other instruments to be developed.
Pozměňovací návrh
75
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 6 „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“ podbod „Činnosti“ nový nadpis
Biologická rozmanitost:
- Ochrana a udržitelné řízení biologické rozmanitosti, hodnocení a střednědobý a dlouhodobý odhad tendencí; hodnocení dopadů změn biologické rozmanitosti na životní prostředí, hospodářství a společnost a vzájemného ovlivňování společnosti a biologické rozmanitosti.
Odůvodnění
The Millenium evaluation of our ecosystem highlighted the loss of biodiversity arising from existing habits of mismanagement.
This loss of biodiversity is on a scale unprecedented in human history and calls for a major research effort at European level.
Major research needs in the field of biodiversity arise from our international commitments, including those related to the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Kyoto Protocol, as well as to the UN Convention on Biological Diversity..
Pozměňovací návrh
76
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Cíl“
Vyvíjet na základě technologického pokroku integrované, ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy ve prospěch občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet vedoucí roli , kterou získal evropský průmysl na světovém trhu .
Vyvíjet na základě technologického a provozního pokroku integrované, ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy přístupné zdravotně postiženým osobám, ve prospěch všech občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet konkurenceschopnost, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu .
Odůvodnění
Access to mainstream transport services for disabled persons is central to transport policies of most the Member States.
There are opportunities for European research and development initiatives to support developments in this area and provide comparative data for example, studies on the cost-benefits of accessible transport including the wider social implications and improved and innovative solutions in respect of accessible design.
Pozměňovací návrh
77
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Odůvodnění“, odst.
2
Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU představují nové výzvy pro efektivní, rentabilní a udržitelnou dopravu osob a zboží.
Doprava také přímo souvisí s dalšími hlavními politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, zaměstnanost, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh.
Investice do VTR v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích.
Činnosti na evropské úrovni budou také podněcovat restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce, a zejména malých a středních podniků.
Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU představují nové výzvy pro efektivní, rentabilní a udržitelnou dopravu osob a zboží.
Doprava také přímo souvisí s dalšími hlavními politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, zaměstnanost, životní prostředí, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh.
Řízení poptávky v dopravě je v souvislosti s logistickým a územním plánováním zásadní.
Investice do VTR v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích.
Činnosti na evropské úrovni budou také podněcovat restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce, a zejména malých a středních podniků.
Pozměňovací návrh
78
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Odůvodnění“, odst.
3
Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel, dopravních sítí a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni.
Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálně-ekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na železniční dopravu, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii.
Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.
Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel, dopravních sítí a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni.
Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálně-ekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na vodní a železniční dopravu, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii.
Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.
Pozměňovací návrh
79
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Odůvodnění“, odst.
4
Stejně jako velký průmyslový význam níže uvedených témat a činností budou integrovaným způsobem řešeny potřeby tvůrců politiky včetně hospodářských, sociálních a environmentálních hledisek dopravní politiky.
Navíc bude poskytována podpora pro reakci na stávající, jakož i nové potřeby politiky, například v souvislosti s vývojem v námořní politice.
Stejně jako velký průmyslový význam níže uvedených témat a činností budou integrovaným způsobem řešeny potřeby tvůrců politiky včetně hospodářských, sociálních a environmentálních hledisek dopravní politiky.
Navíc bude poskytována podpora pro reakci na stávající, jakož i nové potřeby politiky, například v souvislosti s vývojem v námořní politice nebo uskutečňováním Jednotného evropského nebe.
Pozměňovací návrh
80
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Činnosti“, odrážka „Letectví a letecká doprava“, odst.
3
- Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků : zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a efektivnější odbavování cestujících ; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po malá letadla.
- Zajišťování bezpečnosti zákazníků : zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem až po malá letadla zajišťující rovněž lepší konstrukci z hlediska přístupu zdravotně postižených osob do letadla, která bude vyvíjena po konzultaci se zástupci organizací zdravotně postižených osob.
Odůvodnění
Financování EU pro výzkum letecké dopravy je oprávněné pouze co se týče problematiky bezpečnosti zákazníků.
Access to mainstream transport services for disabled persons is central to transport policies of most the Member States.
There are opportunities for European research and development initiatives to support developments in this area and provide comparative data for example, studies on the cost-benefits of accessible transport including the wider social implications and improved and innovative solutions in respect of accessible design.
Pozměňovací návrh
81
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 7 „Doprava (včetně letectví)“ podbod „Činnosti“, nadpis „Letectví a letecká doprava“ odrážka 6
- Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě.
- Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných a inovačních kombinací technologií, včetně otázek týkajících se přístupu zdravotně postižených osob, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě.
Odůvodnění
Access to mainstream transport services for disabled persons is central to transport policies of most the Member States.
There are opportunities for European research and development initiatives to support developments in this area and provide comparative data for example, studies on the cost-benefits of accessible transport including the wider social implications and improved and innovative solutions in respect of accessible design.
Pozměňovací návrh
82
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Činnosti“, odrážka „Pozemní doprava“, název
· Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava
· Udržitelná pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava
Odůvodnění
Obdobně jako v 6FPRD by název měl obsahovat slovo „udržitelná“, protože článek 6 Smlouvy zavazuje integrovat udržitelný vývoj do odvětví jako jsou např. výzkum a doprava.
Pozměňovací návrh
83
Příloha I, část I, sekce „Témata“, bod 7 „Doprava (včetně letectví)“, podbod „Činnosti“, odrážka „Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava“, odrážka 2
- Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.
- Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj udržitelných, inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.
Pozměňovací návrh
84
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 7 „Doprava (včetně letectví)“ podbod „Činnosti“ nadpis „Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava“ odrážka 3
- Zajištění udržitelné městské mobility: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a neznečišťujících dopravních prostředků, nových způsobů veřejné dopravy a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování a dopravy.
- Zajištění udržitelné městské mobility: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a neznečišťujících dopravních prostředků, zlepšených a inovačních řešení přístupu zdravotně postižených osob do dopravních prostředků a k infrastrukturám , způsobů veřejné dopravy a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování a dopravy.
Odůvodnění
Access to mainstream transport services for disabled persons is central to transport policies of most the Member States.
There are opportunities for European research and development initiatives to support developments in this area and provide comparative data for example, studies on the cost-benefits of accessible transport including the wider social implications and improved and innovative solutions in respect of accessible design.
Pozměňovací návrh
85
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ podbod „Činnosti“ nádpis „Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky“
∙ Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
∙ Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu, nesnášenlivosti a všem formám diskriminace.
Pozměňovací návrh
86
Příloha I část I oddíl „Témata“ bod 9a (nový) „Vytvoření platformy k výměnám mezi autory a výrobci“
9a) Vytvoření platformy k výměnám mezi autory a výrobci
cíl :
podporovat vytváření vztahů mezi výzkumem a průmyslovým procesem
vysvětlení:
V Evropské unii existují četné případy nedokončených inovací, jejichž autory jsou evropští výzkumní pracovníci nebo podnikatelé.
Ze strukturálních, finančních nebo jiných důvodů nemají autoři možnost svůj koncept dále rozvinout.
To je politováníhodné plýtvání, neboť často neví, na koho se obrátit a jakému subjektu, který by mohl jejich postup zahrnout do významnějšího rámce výzkumných prací nebo jej přeměnit na konkrétní průmyslovou aplikaci, mohou tento postup postoupit.
Evropská unie musí podporovat nezbytné vztahy mezi autory a výrobci.
činnosti:
- vytvoření společného evropského základu nabídek a poptávek
- řízení a kontrola opatření na vytváření vztahů.
Pozměňovací návrh
87
Příloha I část II „Myšlenky“ podbod „Činnosti“ odstavec 2
Činnosti EU v hraničním výzkumu bude provádět Evropská rada pro výzkum (ERV), která sestává z vědecké rady, za podpory specializované provádění struktury.
Činnosti EU v hraničním výzkumu bude provádět Evropská rada pro výzkum (ERV), která sestává z vědecké rady, jež bude vytvořena v souladu s článkem 171 Smlouvy.
Odůvodnění
The ERC should be set up on the basis of Article 171 of the Treaty - this being the only legal framework which will ensure that it is scientifically autonomous and independent.
The Commission's proposal to create an executive structure for the ERC is a bureaucratic act which would not help to stimulate Europe's scientific policy.
Pozměňovací návrh
88
Příloha I část II „Myšlenky“ podbod „Činnosti“ odstavec 4
Specifická prováděcí struktura bude odpovídat za všechna hlediska provádění a uskutečňování programu, jak stanoví roční pracovní program.
Zejména bude provádět odborné posouzení a výběr podle zásad stanovených vědeckou radou a bude zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů.
vypouští se
Pozměňovací návrh
89
Příloha I část III „Lidé“ podbod „Činnosti“ bod 2
· Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj: podpora profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků.
Za účelem doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti a/nebo mezioborové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky, kteří zvláště potřebují další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se vracejí k výzkumné profesi, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně pracovního místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci vnitrostátní/mezinárodní mobility.
Tato akce bude prováděna prostřednictvím jednotlivých stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství a prostřednictvím spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů.
Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj: podpora profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků.
Za účelem doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti a/nebo mezioborové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky, kteří zvláště potřebují další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se vracejí k výzkumné profesi, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně pracovního místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci vnitrostátní/mezinárodní mobility.
Tato akce bude prováděna prostřednictvím jednotlivých stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství.
Odůvodnění
The Framework Programme should not be used in order to provide support for projects which already receive funding from the individual Member States.
Increasing the amount of funding provided by means of Community grants should be a priority.
Pozměňovací návrh
90
Příloha I část III „Lidé“ nadpis „Činnosti“ odrážka5
· Specifické akce na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, odstraňováním překážek mobility a rozšířením profesních vyhlídek výzkumných pracovníků v Evropě.
Dále bude poskytována podpora pro zvyšování veřejného povědomí o tzv. akcích „Marie Curie“ a jejich cílech.
· Specifické akce na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, odstraňováním překážek mobility a rozšířením profesních vyhlídek výzkumných pracovníků v Evropě.
Podpora univerzit, výzkumných středisek a podniků, které vytvářejí nová pracovní místa určená pro výzkum.
Zaměřit pozornost zejména na potřeby žen, které se věnují výzkumné činnosti, poskytovat jim společenskou podporu, aby mohly skloubit rodinný život s vědeckou kariérou.
Dále budou udělovány ceny za zvyšování veřejného povědomí o tzv. akcích „Marie Curie“ a jejich cílech.
Odůvodnění
In many cases the difficulties experienced by female scientists stem from the difficulty of combining a job with a family.
Pozměňovací návrh
91
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl „Výzkumní infrastruktury“ podbod „Činnosti“ nadpis „Podpora stávajících výzkumných infrastruktur“ odrážka 3
- podporování dalšího rozvoje a vývoje velkokapacitních a velmi výkonných komunikačních infrastruktur a infrastruktur typu grid a posílení evropského počítačového potenciálu nejvyšší třídy, jakož i podpora jejich přijetí uživatelskými skupinami, zvýšení jejich globálního významu a zvýšení úrovně důvěry a důvěryhodnosti, v návaznosti na úspěchy infrastruktur GEANT a Grid.
- podporování dalšího rozvoje a vývoje velkokapacitních a velmi výkonných komunikačních infrastruktur a infrastruktur typu grid a posílení evropského počítačového potenciálu nejvyšší třídy, jakož i podpora jejich přijetí uživatelskými skupinami, zvýšení jejich globálního významu a zvýšení úrovně důvěry a důvěryhodnosti, v návaznosti na úspěchy infrastruktur GEANT a Grid.
Podpora osvědčené praxe zapojení uživatelů do výzkumu a vývojových projektů.
Odůvodnění
One of the weaknesses of former EU research programmes has been low level of user participation in the selection, implementation and evaluation process for projects.
In recent years the principle of user involvement has started to become a reality and an accepted approach in R&D; this positive shift in thinking should be reflected in the new Framework Programme.
For the results of research and development to have effective practical application, it must be acknowledged that user involvement is essential.
Disabled users know best what their needs are and how to ensure innovation in respect of product and service development can best accommodate the needs of disabled people in practice.
The principle of user participation has to be integral among the criteria for the funding of projects by the 7 th Framework Programme on Research and Development.
Pozměňovací návrh
92
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl „Věda ve společnosti“ podbod „Odůvodnění“
Vliv vědy a techniky na náš každodenní život se stále zvyšuje.
Produkty sociální činnosti a produkty utvářené sociálními nebo kulturními činiteli, vědou a technikou však zůstávají oblastí velmi vzdálenou od každodenních starostí velké části veřejnosti a řídících pracovníků v oblasti politiky a jsou i nadále předmětem nedorozumění a neopodstatněných nadějí a obav.
Sporné otázky související se vznikajícími technologiemi by měla řešit společnost na základě diskuse založené na dostatečných informacích vedoucí k správným volbám a rozhodnutím.
Vliv vědy a techniky na náš každodenní život se stále zvyšuje.
Produkty sociální činnosti a produkty utvářené sociálními nebo kulturními činiteli, vědou a technikou však zůstávají oblastí velmi vzdálenou od každodenních starostí velké části veřejnosti a řídících pracovníků v oblasti politiky a jsou i nadále předmětem nedorozumění a neopodstatněných nadějí a obav.
Sporné otázky související se vznikajícími technologiemi by měla řešit společnost na základě diskuse založené na dostatečných informacích vedoucí k správným volbám a rozhodnutím.
Evropská výzkumná politika bude úspěšná pouze tehdy, pokud bude společnost v Evropě a členských státech přesvědčena, že se řeší její problémy a že se dodržují legitimní etická omezení.
Odůvodnění
The Commission proposal gives the impression that the main problem is to convince the public opinion.
On the other hand it is very important that scientists listen to the concerns of society and respect limits
Pozměňovací návrh
93
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl „Věda ve společnosti“ podbod „Činnosti“ nová odrážka
· širší zapojení výzkumných pracovníků a široké veřejnosti, včetně organizované občanské společnosti, co se týče otázek souvisejících s vědou, v zájmu předvídání a objasnění politických a společenských otázek, včetně etických otázek;
· širší zapojení výzkumných pracovníků a široké veřejnosti, včetně organizované občanské společnosti, co se týče otázek souvisejících s vědou, v zájmu předvídání a objasnění politických a společenských otázek, včetně etických otázek;
· kritickou úvahu o výzkumné činnosti s cílem stanovit normy eticky zdůvodnitelného výzkumu s přihlédnutím k základním právům;
Odůvodnění
There has to be a stronger reference to ethical limits in the science and society part of the programme.
Pozměňovací návrh
94
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl „Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce“ odstavec 3 odrážka 3
- rozvojové země, se zaměřením na jejich specifické potřeby;
- rozvojové země, se zaměřením na jejich specifické potřeby, např. rozšířené a opomíjené choroby;
Odůvodnění
Major and neglected diseases have significant health affects on developing countries.
Tackling these diseases is an essential component in the fight against global poverty.
Pozměňovací návrh
95
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl „Nejaderné činnosti společného výzkumného střediska“ podbod „Činnosti“ nadpis „Solidarita a odpovědné řízení zdrojů“ odrážka 4 a (nová)
- Podporovat a posilovat vývoj a validaci alternativních strategií testování a zejména těch metod, které nevyužívají zvířata, ve všech příslušných oblastech výzkumu (hodnocení bezpečnosti, testování vakcín, zdravotní a biomedicínský výzkum atd.)
Odůvodnění
In accordance with the requirements in the Protocol on protection and welfare of animals, Art.
23 of Council Directive 86/609/EEC, Art.
7.2 (a) and (b) of the Sixth Community Environment Action Programme, the Cosmetics Directive (76/768/EEC) as amended, and the objective of the proposed EU chemicals Regulation to promote non-animal testing, the development and validation of alternative testing strategies and in particular non-animal test methods should be included among the activities of the JRC.
Pozměňovací návrh
96
PŘÍLOHA II Předběžné rozdělení mezi programy
(v milionech EUR)
(v milionech EUR)
Spolupráce *,
Včetně společných technologických iniciativ (včetně finančního plánu atd.) a části činností založených na koordinaci a spolupráci, které mají být financovány v rámci těchto témat.
44432
Spolupráce *,1
47214
Zdraví
8317
Zdraví
9099
Potraviny, zemědělství a biotechnologie
2455
Potraviny, zemědělství a biotechnologie
2455
Informační a komunikační technologie
12670
Informační a komunikační technologie
11670
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie
4832
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie
4832
Energetika
2931
Energetika
3931
Životní prostředí (včetně změny klimatu)
2535
Životní prostředí (včetně změny klimatu)
3535
Doprava (včetně letectví)
5940
Doprava (včetně letectví)
5940
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy
792
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy
792
Bezpečnost a vesmír
3960
Bezpečnost a vesmír
3460
Myšlenky
11862
Myšlenky
10862
Lidé
7129
Lidé
7129
Kapacity
7486
Kapacity
7204
Výzkumné infrastruktury *
3961
Výzkumné infrastruktury *
3679
Výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků
1901
Výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků
1901
Regiony znalostí
158
Regiony znalostí
158
Výzkumný potenciál
554
Výzkumný potenciál
554
Věda ve společnosti
554
Věda ve společnosti
554
Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce
358
Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce
358
Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska
1817
Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska
1817
CELKEM
72726
CELKEM
72726
Odůvodnění
The draftsman is right that funding for health, energy and the environment should be increased in the seventh Framework Programme.
It makes no sense, however, to propose reducing Euratom funds accordingly, as this programme is not subject to the codecision procedure.
It is suggested, therefore, that funding under the seventh Framework Programme, which is subject to codecision, is reallocated in favour of the environment, health and energy.
Pozměňovací návrh
97
Příloha III oddíl „Režimy financování“ bod 5 „Podpora odborné přípravy a profesní rozvoj výzkumných pracovníků“
Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, použije se především na provedení tzv. akcí „Marie Curie“.
Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků ve všech programech, projektech a iniciativách a také při akcích „Marie Curie.
Podpora podmínek, které ženám usnadní přístup k výzkumné činnosti a rozvoj jejich vědecké kariéry.
Odůvodnění
Genuine integration calls for a comprehensive policy and for support facilities such as childcare centres and assisted mobility.
Menšinové stanovisko, které vyjádřili Frédérique Ries, Holger Krahmer, Willem Schuth a Jorgo Chatzimarkakis
Nesouhlasíme s názorem, který dnes vyjádřil Výbor pro životní prostředí zejména v souvislosti s výzkumem embryonálních kmenových buněk.
Pokus ukončit financování tohoto typu výzkumu jsme sice těsnou většinou zamítli, avšak tím, že byla v několika pozměňovacích návrzích vyjádřena vůle upřednostnit výzkum dospělých kmenových buněk, převážil nakonec tento konzervativní přístup.
Toto stanovisko je v rozporu s legislativou platnou ve čtrnácti členských státech, které povolují využití nadpočetných embryí k výzkumu, jak o tom 1. února 2006 rozhodl také český parlament.
Pouze pět členských států takovýto výzkum zakazuje.
Naše zásady jsou jasné: odsuzujeme jakékoli zneužívání člověka, odsuzujeme reproduktivní klonování a důrazně připomínáme článek 3 Charty základní práv. Budeme však i nadále prosazovat liberální, humánní a tolerantní výzkum, který nevylučuje jménem náboženského a filozofického přesvědčení, jež samozřejmě respektujeme, celou velmi slibnou oblast vědeckého výzkumu.
Chceme vědě poskytnout šanci naplnit naděje stovek tisíc pacientů, kteří v Evropě čekají na novou léčbu.
POSTUP
Název
Návrh na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který vypracoval stanovisko Date announced in plenary
ENVI 27.4.2005
Užší spolupráce - datum oznámení na zasedání
Navrhovatel Datum jmenování
Satu Hassi 24.5.2005
Předchozí navrhovatelé
Projednání ve výboru
21.11.2005
Datum přijetí
23.2.2005
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
41
4
13
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Avril Doyle, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Alfonso Andria, Giovanni Berlinguer, Milan Gaľa, Ambroise Guellec, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik, Andres Tarand
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Simon Busuttil, Giusto Catania, Jorgo Chatzimarkakis, Glyn Ford, Alfred Gomolka, David Hammerstein Mintz, Joel Hasse Ferreira, Anna Hedh, Luis Herrero-Tejedor, Elisabeth Jeggle, Thomas Mann, Ljudmila Novak, Bernd Posselt, José Ribeiro e Castro, Raül Romeva i Rueda, Paul Rübig, Willem Schuth, Henri Weber, Anna Záborská
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
19.
10.
2005
STANOVISKO Výboru pro dopravu a cestovní ruch
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatel:
Jaromír Kohlíček
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
The 7th Framework Programme
On 6 April 2005 the Commission presented the Communication 'Building the European Research Area (ERA) of knowledge for growth' and a proposal for a Decision on the Seventh Framework Programme (FP) for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013).
The construction of ERA started under the 6th FP and will continue under the 7th.
It will help to deliver on the Lisbon objectives, as investing in knowledge is an excellent way to foster economic growth and create more and better jobs.
The importance of knowledge to the Lisbon strategy was confirmed by the High Level Group chaired by Wim Kok, and by Parliament's resolution on the report of Mrs Locatelli.
The 7th FP is divided into four programmes:
· Cooperation: trans-national cooperation in nine thematic research areas, one of which is transport, including aeronautics.
· Ideas: promotion of creativity and excellence by funding so called 'frontier research'.
The funding will be done through a European Research Council.
· People: development of human potential through support to training, mobility and career development.
· Capacities: improvement of research infrastructure and further innovation.
Regional cooperation, involvement of SMEs and bringing together science and society are its key elements.
FP 7 distinguishes itself from the FP 6 by a simplification of procedures and a significant increase in its budget.
The total budget for seven years is 72.7 billion euro.
The respective shares of the four programmes are about 44 billion for Cooperation, 12 billion for Ideas and 7 billion each for People and Capacities.
Transport and aeronautics in the 7th Framework Programme
FP 6 contained the research area 'Aeronautics and space' and had 'Surface transport' included in the 'Sustainable development' research area.
In FP 7 all modes of transport are under a unique theme ' Transport (including Aeronautics)'.
Your draftsman welcomes this change, as many problems, like congestion and pollution, are encountered in several modes of transport, which can learn from each other.
During the FP 6 period, so called Technology platforms have been established, which bring together companies, research institutions, national research programmes, the financial world and the regulatory authorities at European level to define a common strategic research agenda.
Taking their input into account, the Commission proposes that research should concentrate on:
For aeronautics and air transport:
· the 'greening' of air transport
· increasing time efficiency
· ensuring customer satisfaction and safety
· improving cost efficiency
· protection of aircraft and passengers
· pioneering air transport of the future
For surface transport (rail, road and waterborne):
· the 'greening' of surface transport
· encouraging modal shift and decongesting transport corridors
· ensuring sustainable urban mobility
· improving safety and security
· strengthening competitiveness
FP 7 foresees a budget for Transport (including aeronautics) of 5.9 billion euro, including the possibility of launching “Joint Technology Initiatives” (large-scale projects of common European interest).
Under FP 6 the repartition of the budget was 1 billion euro for air transport, 100 million euro for Galileo and 610 million euro for surface transport.
Although for FP 7 no formal repartition between modes has been made, your draftsman received indications that air transport and Galileo together might be earmarked to receive again the greater part of the available budget (about two thirds of it) and surface transport the smaller part. Your draftsman notes that this would not reflect the relative economic importance of these sectors.
Given the discussion on the new Financial Perspectives, the budget for FP 7 risks being reduced.
It seems appropriate that the newly created chapter in the Commission proposal on transport is not affected by such a reduction, given the economic importance of the sector:
· Air and surface transport together account for almost 14% of EU GDP
· The transport sector employs about 19 million people across the EU
· Transport expenses account for about 14% of a family's budget
While underlining the importance of the sector, your draftsman indicates the relative modesty of the earmarked budget: in fact, 5,9 billion euro in 7 years equals not more than the price of one cup of coffee per person per year for a total population of almost 460 million EU citizens.
Amendments
Your draftsman is generally satisfied with the proposal of the Commission, especially the creation of a unique chapter for all modes of transport, the accent on safety and environment and the increase of the budget.
Still, some improvements could be made:
· Surface transport: the greater share of surface transport compared to air transport, in economical terms, should be reflected in the repartition of the budget and the research agendas
· Environment: transport prevention and the promotion of non-motorized transport (bicycles) should be added
· One system approach: transport should be looked at as an integrated system, where one mode can substitute for another and all modes can learn from each other's technological concepts
· Accessibility: improving accessibility in general and for persons with reduced mobility, in particular, needs to underlined
· Tourism: tourism as a still growing economic sector that generates a lot of transport should be included in the research agenda
· Electronic booking: can help to increase efficiency, in particular when booking systems are interoperable.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro dopravu a cestovní ruch vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Příloha I část I Spolupráce téma 3 Informační a komunikační technologie Výzkum aplikací odrážka 3
- v oblasti mobility ; „inteligentní“ dopravní systémy a vozidla založená na IKT, umožňující rychlejší, pohodlnější a efektivní přepravu osob a zboží.
- v oblasti mobility ; „inteligentní“ dopravní a logistické systémy a vozidla založená na IKT, umožňující rychlejší, pohodlnější a efektivní přepravu osob a zboží.
It is absolutely vital to include logistics modernisation as part of efforts to improve transport mobility.
Pozměňovací návrh
2
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Cíl
Vyvíjet na základě technologického pokroku integrované, ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy ve prospěch občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet vedoucí roli, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu.
Vyvíjet na základě technologického pokroku integrované, ekologičtější, zákaznicky přívětivější a inteligentnější panevropské dopravní a logistické systémy ve prospěch občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet vedoucí roli, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu.
Given the EU's global geographical location and the development of its transport systems, it is vital for greater efforts to be made to develop new and improved logistical systems that will help both improve mobility and reduce environmental impact.
The inclusion of customer satisfaction is in line with the spirit of the Commission proposal.
Pozměňovací návrh
3
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Odůvodnění odstavec 3
Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel, dopravních sítí a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni.
Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálně-ekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na železniční dopravu, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii.
Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.
Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel, dopravních sítí a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni.
Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy.
Výzkum by se měl soustředit zejména na politické, technologické a sociálně-ekonomické výzvy, jako je interoperabilita a intermodalita, se zvláštním zaměřením na železniční dopravu, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii.
Environmentální výzkum by měl zahrnovat vývoj „ekologického a bezpečného vozidla“ budoucnosti a zamezování, omezování a optimalizaci dopravy.
Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.
Pozměňovací návrh
4
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava druhý nadpis Odůvodnění odstavec 3a (nový)
Ve struktuře rozpočtu pro výzkum dopravy se odrazí hospodářský význam různých způsobů dopravy.
Odůvodnění
As surface transport has in economical terms a far greater share than air transport, this should be reflected in the repartition of the budget and the research agenda's. As the Commission indicates herself, surface transport accounts for 11% of EU GDP and 16 million persons employed, and air transport only for 2.6% and 3.1 million. (oral amendment)
Pozměňovací návrh
5
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava třetí nadpis Činnosti podnadpis Letectví a letecká doprava odrážka 3
- Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a efektivnější odbavování cestujících; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po malá letadla.
- Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a efektivnější odbavování cestujících včetně toho, že vnitrostátní informační a rezervační systémy budou na evropské úrovni interoperabilní pro jednotlivé dopravní společnosti a různé způsoby dopravy ; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po malá letadla.
Odůvodnění
Better integration of booking systems raises not only customers satisfaction, but also the efficiency of the system as a whole.
Pozměňovací návrh
6
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava třetí nadpis Činnosti podnadpis Letectví a letecká doprava odrážka 6a (nová)
- Využívání vyčleněných konceptů z letecké dopravy v pozemní dopravě a naopak, včetně konceptů životnosti vozidel, modulárních konceptů a aerodynamiky.
Odůvodnění
Transport is mainly organised per mode, lacking intermodality, and the same is the case for transport research.
Research results and knowledge of one mode, should be passed on to other modes to their benefit.
For instance the car industry is ahead in vehicle life cycle concepts.
Railway transport experiments with modular concepts, which mean the use of modules (e.g. compartment for passengers or container for goods) that can be adapted to different situations.
Air transport's knowledge of aerodynamics can be used in other modes, for instance high speed railways.
Pozměňovací návrh
7
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava Název
● Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava
● Udržitelná pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava
Odůvodnění
Similar as in the 6FPRD, the heading should include the word 'sustainable', as Art.
6 of the Treaty obliges to integrate sustainable development into e.g. the research- and transport-sectors.
Pozměňovací návrh
8
Příloha I Část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava odrážka 1
- Ekologizace pozemní dopravy : snížení environmentálního a hlukového znečištění; vývoj ekologických a výkonných motorů, včetně hybridní technologie a využívání alternativních paliv pro dopravní aplikace; strategie ukončení životnosti vozidel a plavidel.
- Ekologizace pozemní dopravy : snížení environmentálního a hlukového znečištění; vývoj ekologických a výkonných motorů, včetně hybridní technologie a využívání alternativních paliv pro dopravní aplikace; strategie ukončení životnosti vozidel a plavidel, nemotorizovaná doprava, jako např. mechanismy pro převod energie a zdokonalování materiálů pro jízdní kola, začlenění stezek pro pěší a pro cyklisty do stávajících podmínek.
Odůvodnění
Non-motorized mobility, for instancewalking and cycling, can contribute in a direct and significant way to the greening of transport.
Research efforts should concentrateon the improvement of its technology, materials and also on the promotion of their use by adapting infrastructure in favour of walking and cycling.
Pozměňovací návrh
9
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava odrážka 2
– Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů : vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.
– Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů : vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních a logistických sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; vývoj „jednosystémového přístupu“ s vyváženým rozčleněním mezi druhy dopravy včetně podporování železniční dopravy a vnitrostátní vodní dopravy jako alternativ k silniční dopravě a k letecké dopravě na krátké vzdálenosti; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.
Odůvodnění
A "single system approach" means that transport in a certain area is looked at as one system, and transport needs in that area can be served by the modality that suits best the specific needs of customer, supplier and environment.
Research can help to develop technologies and user applications to achieve such an approach, thereby promotting "green” rail and inland waterway transport.Given the current difficulties hampering progress in the field of intermodality and the rise in congestion, it is vital to develop new logistical systems both at Union level and at national and regional level.
Pozměňovací návrh
10
Příloha I Část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava odrážka 2a (nová)
- Podporování cílů programů „Marco Polo“: specifický výzkum technických možností a prospěšnosti přechodu dopravy na ekologičtější dopravní prostředky a celkového zamezování dopravy pro zdraví a životní prostředí.
Odůvodnění
A great deal of money is being expended under the Marco Polo I and II programmes.
However, there seems as yet to be a lack of corresponding research to ensure that the measures being subsidised are actually appropriate to the objectives.
Particular clarifications and studies are needed in this context on overall traffic avoidance schemes.
Pozměňovací návrh
11
Příloha I Část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava odrážka 3
- Zajištění udržitelné městské mobility: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a neznečišťujících dopravních prostředků, nových způsobů veřejné dopravy a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování a dopravy.
- Zajištění udržitelné a přístupné městské mobility: inovační organizační schémata, včetně méně znečišťujících a bezpečnějších vozidel a méně znečišťujících dopravních prostředků, možnosti lepšího přístupu pro osoby se sníženou pohyblivostí , nových a/nebo hromadných způsobů veřejné dopravy zaměřených na efektivitu celého řetězce mobility (veřejná/hromadná doprava, společné vlastnictví či užívání automobilu, chůze a jízda na kole) a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování a dopravy.
Odůvodnění
Although accessibility, especially for persons with reduced mobility, is more and more recognised as important, more research on this issue is needed.
Special attention can be given to measures that have positive spill over effects to other transport users as well.
For instance, lowering doorsteps and creating space in busses for wheel chairs, proves to be beneficial to the general user as well (easier access, gain of time at the bus stop, multiple use of space ).
It is important that the entire Citizens' Mobility Network (intermodal chain) is taken into consideration for making urban transport research more efficient.
Pozměňovací návrh
12
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava odrážka 3a (nová)
- Kvalita mobility a spokojenost zákazníků: zlepšení služeb, sítí a infrastruktur s cílem učinit je pohodlnějšími a atraktivnějšími; zdokonalení integračních systémů a poskytování služeb a kapacit zaměřených na požadavky jednotlivců a určitých skupin (starších lidí, žen atd.).
Odůvodnění
In the light of demographic change and the new mobility needs of European society at present, it is important to anticipate changes in the sensitivity and perceptions of surface transport users ( convenience, preferences, etc.).
Pozměňovací návrh
13
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava odrážka 5
- Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení procesů návrhu; vývoj pokročilých pohonných a vozidlových technologií; budování inovačních a rentabilních výrobních systémů a infrastruktury; integrovatelné architektury.
- Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení procesů návrhu v zájmu snížení nákladů a zvýšení spokojenosti zákazníků ; vývoj pokročilých pohonných a vozidlových technologií; budování inovačních a rentabilních výrobních systémů a infrastruktury; integrovatelné architektury.
Odůvodnění
Higher customer satisfaction is an important research aspect which should also be considered in relation to land and sea transport.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod 3a (nový)
● Cestovní ruch: zkoumání vlivu cestovního ruchu na dopravu a vlivu čisté a efektivní dopravy na udržitelný rozvoj cestovního ruchu; rozvíjení udržitelného cestovního ruchu bez nadměrné poptávky po přepravě; inovačně pojaté využití dopravních prostředků v oblasti turistického ruchu včetně elektronické rezervace a jednotného prodeje jízdenek.
Odůvodnění
As tourism and transport are closely linked, it is worthwhile undertaking research into the connections between the two sectors.
Innovative solutions, such as electronic reservations and integrated ticketing, may be particularly important for the tourist market.
Pozměňovací návrh
15
Příloha I Část I Spolupráce téma 7 Doprava Činnosti bod 3b (nový)
● Nové systémy pro zlepšení efektivnosti a zajištění financování transevropských dopravních sítí a jiných projektů týkajících se evropské mobility a dopravy: podporování inovačních úvěrových modelů a zlepšení partnerství veřejného a soukromého sektoru na evropské úrovni.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který vypracoval stanovisko
Datum oznámení na zasedání
TRAN 27.4.2005
Užší spolupráce
ne
Navrhovatel
Datum jmenování
Jaromír Kohlíček 18.4.2005
Projednání ve výboru
12.9.2005
10.10.2005
Datum přijetí pozměňovacích návrhů
10.10.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
39
3
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Christine De Veyrac, Arūnas Degutis, Armando Dionisi, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jörg Leichtfried, Eva Lichtenberger, Patrick Louis, Erik Meijer, Robert Navarro, Seán Ó Neachtain, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Renate Sommer, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Georgios Toussas, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Markus Ferber, Sepp Kusstatscher, Pier Antonio Panzeri, Zita Pleštinská, Hannu Takkula
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
31.
1.
2006
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatel:
Alyn Smith
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
The European Commission points out in the opening paragraphs of its Explanatory Memorandum "Knowledge is at the core of the Lisbon agenda and underpins all its elements.
Research and technology are, together with education and innovation, the components of the Triangle of Knowledge."
In the Community Strategic Guidelines the Commission states that synergy between cohesion policy and the Seventh Framework Programme for RTD (FP7) and the Framework Competitiveness and Innovation Programme (CIP) is vital.
Structural funds play a substantial role in promoting research, particularly in the areas of building and renovating infrastructures and networks, innovative business start-ups and the modernisation of SMEs.
Over the next programming period 2007 -2013 this role will without doubt increase as all policies adapt and fine tune their actions in line with the needs of Lisbon and Gothenburg.
However, there is a dichotomy between the aim of regional policy to reduce disparities between the richer and poorer regions of the Union, contribute to the Lisbon strategy and implement the national reform programmes, and the fact that research and high tech activities are highly concentrated within the core regions of the EU.
Thus, the Commission tells us
Commission Memo /05/209 of 15 June 2005 "approximately half of public and private research expenditure goes to just 30 regions out of a total of 254".
Furthermore, disparities between regions in business research expenditure are even wider.
It is easy to construe these differences as being totally contradictory but to do so would be an error.
The two policies are in fact complementary and this becomes clear when one considers the overall purpose of European research policy which is to ensure that Europe is and remains in the forefront of scientific discovery, and advanced technology.
These being the aims, investments oriented towards centres of excellence have to take into account that they also depend on the infrastructure and human resources, policy environment and the level of investments by companies and that these can be developed by transnational cooperation.
On the other hand, regional policy managers apply diametrically opposed criteria in deciding if and how funds should be spent on research.
There is no need for two or more countries to be involved, there is no need for the research centres concerned to be among the top institutes or organisations in Europe.
It may even be true to say that the opposite is true.
From a regional point of view, research centres lagging behind because of years of under investment and dilapidated infrastructure should qualify for more regional assistance in order to allow them to catch up the more advanced regions, and it is this fundamental principle that militates against any fusion or confusion of regional fund money used for research and the research budget itself.
The separation of the two budgets is, in your draftsman's view, indispensable to ensuring the two aims of the Union.
Namely, on the one hand to ensure the predominance of European research in the global economy and on the other to assist those regions with a potential for research, to improve their performance through well targeted investment.
This two policy approach will enable the Union to expand the number of centres of excellence and thereby increase the overall power of European research to contribute to the restructuring of the European economy, the creation of sustainable jobs, and a clean and sustainable environment.
It is therefore your draftsman's opinion that the present budgetary structure should remain unchanged as it is this structure which will ensure that those regions which are lagging behind, particularly in the new Member States but not exclusively, obtain optimal assistance in this important area.
The European Commission proposal for the 7th Framework Programme is built on four pillars, namely Cooperation, Ideas, People and Capacities.
It is this latter heading with its budget allocation of 7.536bn euro, which is of primary interest to regional policy as it is this programme which specifically deals with measures targeted at:
·
Research infrastructures
·
Research for the benefit of SMEs
·
Regions of knowledge
·
Research potential of Convergence Regions
·
Science in society
·
International co-operation
Following enlargement and its immediate effects on the distribution of wealth throughout the Union and the geographic repartition of centres of research excellence, measures targeted at developing or investing in the research potential of convergence regions are of prime importance.
Actions in this domain will compromise support to:
· Trans-national two-way secondments of research staff in the convergence regions
· The acquisition and development of research equipment in selected centres
· The organisation of workshops and conferences to facilitate knowledge transfer
· "Evaluation facilities" for research centres in the Convergence Regions to obtain an international independent expert evaluation of their research quality and infrastructures
A total budget of 558m euro has been allocated to this strand representing the major share of Research funds available to the regions.
The proposed support however stimulates your draftsman to make the following observation.
The development of regions of knowledge by encouraging and supporting the creation of 'regional research driven clusters' can be misunderstood.
As explained above the idea of research driven clusters is based on the EU Research policy's principle of excellence.
Whilst the existence of such clusters can have an indirect impact upon the proclaimed aims of the EU's regional policy, the regions of knowledge would support this principle of excellence by enabling policy learning and mentoring on cluster development in all regions.
Major actions aimed at giving regions benefiting from the regional competitiveness and employment objective, under the proposed new structural funds regulations, still need assistance, in order to be able to continue developing the research capabilities that many of them had successfully launched when they benefited from objective one status under the present regulations and in particular assistance to SMEs.
The 7th Framework Programme recognises the need to strengthen the innovative capacity of European SMEs and the contribution they make to the development of new technology based products and markets by helping them outsource research, increase their research efforts, extend their networks, better exploit research results and acquire technological know how.
Specific actions to support SMEs will be carried out in the entire field of science and technology, with financial means allocated through two schemes: These are:
· Research for SMEs to support small groups of innovative SMEs to solve common or complementary technological problems
· Research for SME associations
This has been allocated a budget of 1.914bn euro.
The Competitiveness and Innovation Programme (CIP) will also provide support to networks of intermediaries and national schemes for actions to encourage and facilitate the participation of SMEs in the framework programme, and the participation of SMEs will be encouraged and facilitated, and their needs taken into account, across all parts of FP7.
Synergies between FP7 and CIP should promote regional leveraging of research outcomes.
Your draftsman is also of the opinion that research on many aspects of urban development is called for in FP7.
While your draftsman is generally satisfied with the proposal of the Commission, any diminution in the overall funding levels for the EU's research and development effort whether under FP7 or under the EU's regional policy is entirely undesirable because of the long-term significance of R&D for the economic growth of regions, the Member States and the EU collectively.
Nevertheless, your draftsman considers that the following improvements could be made:
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro regionální rozvoj vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 1
(1) Společenství si klade za cíl posílit vědecké a technické základy průmyslu Společenství a zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti.
Za tímto účelem Společenství podporuje veškeré výzkumné činnosti považované za nezbytné, zejména výzkum a činnosti spojené s technickým rozvojem prováděné v podnicích, včetně malých a středních podniků (MSP), ve výzkumných střediscích a na vysokých školách.
(1) Společenství si klade za cíl posílit vědecké a technické základy průmyslu Společenství a zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti.
Za tímto účelem Společenství podporuje veškeré výzkumné činnosti považované za nezbytné k tomu, aby bylo možné reagovat na závažné problémy evropské společnosti a zlepšit inovace a výzkum zdrojů energie a demografických změn v Evropě , zejména výzkum a činnosti spojené s technickým rozvojem prováděné v podnicích, včetně průmyslových podniků, malých a středních podniků (MSP), ve výzkumných střediscích a na vysokých školách.
Odůvodnění
The first paragraph of 7FP has to incorporate references to the greatest challenges of today's Europe
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 2
(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě.
(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě a územní soudržnosti.
Odůvodnění
Consistent with the Lisbon European Council.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 5
(5) Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.
(5) Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany všech evropských regionů, včetně těch, které jsou nějakým způsobem omezeny, evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.
Odůvodnění
The effectiveness of the programme and the research needs implied in the development of a European Research Area depend on strong support from all stakeholders, not least at regional level .
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 15
(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU v souladu s čl.
299 odst.
2 Smlouvy ; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
Odůvodnění
Consistent with the Treaty provisions on the outermost regions (Article 299(2)).
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 17
(17) Sedmý rámcový program doplňuje další činnosti uskutečňované členskými státy i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a to zejména akce zaměřené zejména na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, konkurenceschopnost a inovace, průmysl, zaměstnanost a životní prostředí.
(17) Sedmý rámcový program doplňuje další činnosti uskutečňované členskými státy i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a to zejména akce zaměřené zejména na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, konkurenceschopnost a inovace, průmysl, zaměstnanost a životní prostředí.
Činnosti rámcového programu zaměřené na regiony představují skutečný nástroj regionálního rozvoje.
V žádném případě by neměly nahrazovat strukturální fondy nebo Fond soudržnosti, ale měly by fungovat jako jejich doplněk.
Odůvodnění
It is important to point out that the combined action of a range of European funds is central to the development of Europe’s regions.
Assistance under the seventh RDFP and the Structural Funds constitutes an essential regional prime mover and must be encouraged
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 18
(18) Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace.
(18) Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace.
Za tímto účelem je důležité lépe chránit duševní vlastnictví a posílit na evropské úrovni boj proti pirátství a padělání, jež vážně poškozují inovační schopnosti evropských malých a středních podniků.
Odůvodnění
It is estimated that about 100 000 jobs a year in Europe are wiped out by counterfeiting.
The fact that pirating and counterfeiting adversely affect SMEs and employment has to be taken into account.
It follows that if intellectual property were protected more securely, SMEs could be more competitive and invest on a larger scale in innovation
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 19
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
Pro dosažení cílů rámcového programu je nezbytný velkorysý rozpočet, který umožní uskutečnit veškeré navrhované akce, včetně opatření na posílení regionálního rozměru výzkumu.
Doplňkovost regionální politiky a politiky výzkumu by tak mohla podpořit investice regionů do výzkumu a přispět k rovnoměrnému evropskému územnímu rozvoji.
Odůvodnění
Actions under the seventh Framework Programme complement other EU policies and have a key role to play in regional development.
Some measures, for example the ‘Regions of Knowledge’ or the actions aimed at SMEs, are directly relevant to Europe’s regions; if the budget earmarked for the seventh Framework Programme were to be scaled down, the danger would be that the appropriations for these policies might be cut or even done away with altogether
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 21
(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, v užším partnerství s evropskými regiony, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
Odůvodnění
In keeping with Article 163 and with the scope of Article 5, as well as to make the programme more efficient and effective, Europe’s regions need to be more fully involved
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 24a (nový)
(24a) Sedmý rámcový program by měl využívat zvýšenou doplňkovost se strukturálními fondy prostřednictvím režimů financování členských států.
Odůvodnění
Research and Innovation strands in structural funds, 7FP, CIP have to be complementary.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 24b (nový)
(24b) Sedmý rámcový program zajišťuje součinnost a doplňkovost s iniciativami EU v rámci inovativních činností (budoucí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, CIP)
Odůvodnění
Research and Innovation strands in structural funds, 7FP, CIP have to be complementary.
Pozměňovací návrh
11
Čl.
2 odst.
2 pododstavec 1a (nový)
Podmínka nadnárodnosti se netýká činností na pomoc „konvergenčním“ regionům nebo regionům, které byly znevýhodněny „statistickým dopadem rozšíření“, při zvyšování jejich schopností výzkumu a infrastruktur .
Pozměňovací návrh
12
Čl.
2 odst.
5
5.
Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků (MSP); otázky „vědy ve společnosti“; horizontální činnosti v rámci mezinárodní spolupráce.
5.
Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU v souladu s čl.
299 odst.
2 Smlouvy ; výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků (MSP); otázky „vědy ve společnosti“; horizontální činnosti v rámci mezinárodní spolupráce.
Odůvodnění
Legal clarification regarding applicability to the outermost regions .
Pozměňovací návrh
13
Čl.
7 odst.
1a (nový)
1a.
Hodnocení rámcového programu a sledování rámcových cílů se musí zakládat na objektivních statistikách.
Komise (Eurostat) shromažďuje regionální a národní statistiky a šíří je mezi dotčené orgány, regiony a členské státy.
Odůvodnění
Member States have to be encouraged to use the regional competitiveness and employment research and innovation budgets.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I I Spolupráce odst.
10
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů.
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, vytváření registrů výzkumných pracovníků, registrů výsledků výzkumů a registrů výzkumných schopností na regionální úrovni, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů.
Vedle vnitrostátních orgánů členských států by rovněž regionální orgány měly být informovány o tom, které organizace předkládají žádost a účastní se na území daného státu, aby byly podníceny k přijetí strategického přístupu s ohledem na sedmý rámcový program, včetně šíření hospodářského přínosu, opatření k zajištění komplementarity s regionálními programy a výměny zkušeností týkajících se tohoto programu.
Odůvodnění
Support should also be given to the establishment of registers at regional level .
Pozměňovací návrh
15
Příloha I I Spolupráce Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství odst.
2 odrážka 2
– poskytování dodatečné finanční podpory EU účastníkům, kteří vytvářejí společný fond pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných vnitrostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“).
– poskytování podpory EU , vedle dalších nástrojů EU, jako jsou např. strukturální fondy, účastníkům, kteří vytvářejí společný fond pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných vnitrostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“).
Odůvodnění
Member States have to be encouraged to use the regional competitiveness and employment research and innovation budgets
Pozměňovací návrh
16
Příloha I I Spolupráce Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství odst.
3 odrážka 5
– kritické množství, s ohledem na velikost a počet zapojených programů, podobnost činností, které zahrnují;
– kritické množství, s ohledem na velikost nebo regionální rozsah a počet zapojených programů, podobnost činností, které zahrnují;
Odůvodnění
The amendment proposed takes account of greater territorial cohesion under the Lisbon strategy.
Pozměňovací návrh
17
Příloha I I Spolupráce Témata 1.
Zdraví, Činnosti odrážka 3 pododrážka 1
– Převádění klinických výsledků do klinické praxe.
Pochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště řešit specifické otázky dětí, žen a starých lidí.
– Převádění klinických výsledků do klinické praxe.
Pochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště řešit specifické otázky dětí, žen a starých lidí; vývoj dálkově řízených lékařských aplikací pro zeměpisně izolované skupiny obyvatel Evropské unie, zejména v ostrovních a horských oblastech.
Odůvodnění
The population of remote EU regions (especially island and mountainous regions) may be included among the population groups whose specificities are to be especially addressed with a view to optimising the delivery of health care.
The objective is to support tele-medical applications for remote populations in the European Union.
Pozměňovací návrh
18
Příloha I I Spolupráce Témata 1 Zdraví Činnosti odrážka 3 pododrážka 2
– Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
– Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, zeměpisná izolace, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
Odůvodnění
Among the factors which influence equity of access to high quality health care, apart from ageing, mobility and migration, reference should be made to the geographical isolation of certain EU regions.
Pozměňovací návrh
19
Příloha I I Spolupráce Témata 7 Doprava (včetně letectví) Činnosti odrážka 2 pododrážka 2
– Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.
– Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; vytvoření informačních mechanismů a mechanismů zpětné vazby pro přímo dotčené činitele, zejména dopravní společnosti, orgány místní správy a dotčené jednotlivce; optimalizace kapacity infrastruktury, zejména zlepšení přístupu do zeměpisně odlehlých evropských regionů.
Odůvodnění
A permanent information and feedback mechanism for those directly affected (carriers, local government bodies and local residents' associations) may contribute to a rational and consistent use of transport axes, networks and infrastructures by taking into account all the views and interests of stakeholders, which are frequently incompatible.
The optimisation of transport infrastructures must also take into account the geographical specificities of geographically isolated regions.
Pozměňovací návrh
20
Příloha I I Spolupráce Témata 7 Doprava (včetně letectví) Činnosti odrážka 2 pododrážka 4a (nová)
– Zlepšení mobility a spokojenosti uživatelů: zlepšení služeb, sítí a infrastruktury s cílem zvýšit jejich pohodlnost a přitažlivost; zlepšení integrovaných systémů a poskytování služeb a kapacit přizpůsobených poptávce jak ze strany jednotlivců, tak ze strany specifických skupin (starších osob, žen).
Odůvodnění
In view of changing population trends and the new mobility needs in present-day European society, it is necessary to anticipate changes in the sensibilities and perceptions of surface transport users (comfort, preferences, etc.).
Pozměňovací návrh
21
Příloha I I Spolupráce Témata 8 Sociálně-ekonomické a humanitní vědy Činnosti odrážka 3
· Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
· Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace, vývoj regionů v současné Evropě ; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
Odůvodnění
The development of the ‘Europe of the regions’ should be included ‘major trends in society’ and their implications, in addition to demographic change.
Pozměňovací návrh
22
Příloha I I Spolupráce I Témata 8 Sociálně-ekonomické a humanitní vědy Činnosti odrážka 7a (nová)
· Výzkum měst: lépe porozumět tematickým (environmentálním, dopravním, sociálním a hospodářským atd.) a prostorovým (městským, regionálním) interakcím ve městě a rozvíjet 1) inovační plánovací mechanismy, které by řešily problémy komplexním a udržitelným způsobem, a 2) inovační řídící procesy, s cílem podpořit účast občanů a spolupráci mezi veřejnými a soukromými činiteli, lépe porozumět úloze evropských měst v globálním kontextu (soutěživost mezi městy) a podpořit místní orgány ve zlepšování sociální soudržnosti a v boji proti sociálnímu vyloučení ve městech, kde navzdory hospodářskému rozvoji rostou sociální rozdíly.
Pozměňovací návrh
23
Příloha I IV Kapacity odst.
1 odrážka 5
– vzájemného přiblížení vědy a společnosti v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti;
– vzájemného přiblížení vědy a společnosti v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti.
Pověřením stávajících informačních středisek a středisek pomoci EU na národní nebo regionální úrovni, aby poskytovaly takové informace o rámcovém programu, o programu pro konkurenceschopnost a inovace a o strukturálních fondech, které si mohou vyžádat MSP, průmyslové subjekty a výzkumné instituty.
Odůvodnění
Existing information help desks should receive guidance and information so that they can be of service to SMEs, industry and educational institutions.
Pozměňovací návrh
24
Příloha I IV Kapacity odst.
1 odrážka 6
– horizontálních akcí a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.
– horizontálních akcí a opatření na podporu mezinárodní spolupráce , včetně přeshraniční spolupráce a opatření na meziregionální úrovni .
Odůvodnění
The same principle that goes for international co-operation has to be used for cross-border and interregional co-operation.
Pozměňovací návrh
25
Příloha I IV Kapacity odst.
1 odrážka 6a (nová)
– zahájení činností, zvláště prostřednictvím iniciativy „Regiony znalostí“, jejíž hlavní financování by mohly převzít strukturální fondy.
Odůvodnění
The Capacities Programme and more specifically the Regions of Knowledge programme has to be in line with funding possibilities afterwards by the Structural funds.
Pozměňovací návrh
26
Příloha I IV Kapacity Výzkumné infrastruktury odůvodnění odst.
3
EU může a měla by být stimulačním a vlivným prvkem napomáhajícím k zajištění širšího a efektivnějšího přístupu ke stávajícím infrastrukturám v různých členských státech a k jejich využívání koordinovaným podněcováním vývoje těchto infrastruktur a podporováním vzniku nových výzkumných infrastruktur v panevropském zájmu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
EU může a měla by být stimulačním a vlivným prvkem napomáhajícím k zajištění širšího a efektivnějšího přístupu ke stávajícím infrastrukturám v různých členských státech a k jejich využívání koordinovaným podněcováním vývoje těchto infrastruktur a podporováním vzniku nových výzkumných infrastruktur v panevropském zájmu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebám konvergenčních a nejvzdálenějších regionů.
Budou-li vybrány projekty z těchto regionů, měla by být použita úroveň diferenční pomoci.
Odůvodnění
In the context of research infrastructures, must be paid to the particular circumstances of the convergence and outermost regions.
Pozměňovací návrh
27
Příloha I IV Kapacity Výzkumné infrastruktury Činnosti odrážka 2 pododrážka 1
– budování nových a podstatné aktualizace stávajících infrastruktur: podpora vytváření nových výzkumných infrastruktur založených na práci prováděné zejména prostřednictvím fóra ESFRI, o nichž lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
– budování nových a podstatné aktualizace stávajících infrastruktur: podpora vytváření nových výzkumných infrastruktur založených na práci prováděné zejména prostřednictvím fóra ESFRI, s ohledem na potřeby výzkumných pracovníků v konvergenčních a izolovaných regionech pokud jde o místní špičkové výkumné infrastruktury, o nichž lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.
Odůvodnění
It is very important that new, high-level infrastructures be constructed and that existing ones be updated in countries or regions which do not have such infrastructures for their researchers, by incorporating them in the ESFRI’s roadmap for European research infrastructures which require Community support.
Pozměňovací návrh
28
Příloha I IV Kapacity Výzkumné infrastruktury Činnosti odrážka 2 odst.
3
Co se týče budování nových infrastruktur, bude zajištěna účinná koordinace finančních nástrojů Společenství, zejména rámcového programu a strukturálních fondů.
Co se týče budování nových infrastruktur, bude zajištěna účinná koordinace finančních nástrojů Společenství, zejména rámcového programu a strukturálních fondů , zvláště s ohledem na potřebu dosáhnout konvergence mezi regiony, které nemají vhodnou výzkumnou infrastrukturu, a regiony, jejichž výzkumná infrastruktura je více rozvinuta.
Odůvodnění
The funding of the construction of new research infrastructures thtough both the Framework Programme and the Structural Funds suggests that account should also be taken of the regional convergence factor in the Commuinity Framework Programme, so that convergence regions which do not have adequate research infrastructures do not diverge still further from regions with more advanced research infrastructures.
Pozměňovací návrh
29
Příloha I IV Kapacity Výzkum ve prospěch malých a středních podniků Činnosti odst.
2a (nový)
Nařízení o strukturálních fondech obsahuje nabídku finanční pomoci na podporu systémů pro MSP podobnou systému „vzdělávacích poukázek“ („knowledge vouchers“), který se v současné době používá v některých členských státech.
Systém vzdělávacích poukázek je jedním z kroků, které mohou členské státy podniknout za účelem rozvoje výzkumných kapacit MSP.
Odůvodnění
Introducing the possibility for Member States and regions to use Structural Funds in a similar way to the way Knowledge vouchers, are used in some Member States and as proposed in the EP resolution on the Regulation on the European Regional Development Fund (ERDF ).
Pozměňovací návrh
30
Příloha I IV Kapacity Regiony znalostí Odůvodnění odst.
1
Úloha regionů, coby důležitých účastníků výzkumného a vývojového prostředí EU, stále roste.
Výzkumná politika a činnosti na regionální úrovni často spoléhají na vývoj „seskupení“ sdružujících veřejné a soukromé účastníky.
Pilotní projekt o „Regionech znalostí“ prokázal dynamiku tohoto vývoje a nutnost podporovat a povzbuzovat vývoj takových struktur.
Úloha regionů, coby důležitých účastníků výzkumného a vývojového prostředí EU, stále roste.
Výzkumná politika a činnosti na regionální , meziregionální a přeshraniční úrovni často spoléhají na vývoj „seskupení“ sdružujících veřejné a soukromé účastníky.
Pilotní projekt o „Regionech znalostí“ prokázal dynamiku tohoto vývoje a nutnost podporovat a povzbuzovat vývoj takových struktur.
Iniciativu „Regiony znalostí“ zlepší užší koordinace s programem ERA-NET.
Odůvodnění
Within regional policy, cross-border and interregional policy have distinct features and have a particular importance for EU integration, trying to surpass the Member States' borders.
The ERA-NET scheme is already foreseeing regional cooperation.
Regions of Knowledge actions should be as complementary as possible with the regional strand in ERA-NET actions.
Pozměňovací návrh
31
Příloha I IV Kapacity Regiony znalostí Odůvodnění odst.
2a (nový)
Je nutné věnovat pozornost zvláštnímu případu spolupráce mezi přilehlými hraničními regiony, jak je tomu v programech Interreg III a jak stanoví předpisy, kterými se řídí územní cíl.
Iniciativa „Regiony znalostí“ musí zahrnovat řešení přeshraničních problémů i mechanismy na podporu přeshraniční regionální spolupráce v oblasti výzkumu, bez ohledu na to, zda dotyčné regiony spadají pod konvergenční cíle nebo cíle regionální konkurenceschopnosti.
Odůvodnění
In regional policy, cross-border regional policy has distinct features and has a particular meaning for EU integration.
Pozměňovací návrh
32
Příloha I IV Kapacity Regiony znalostí Činnosti odst.
2
V kontextu specifické činnosti „Regiony znalostí“ půjde o dosažení součinnosti s regionální politikou EU, zejména s ohledem na „konvergenční“ a nejvzdálenější regiony.
V kontextu specifické činnosti „Regiony znalostí“ půjde o dosažení součinnosti s regionální politikou EU, zejména s ohledem na „konvergenční“ a nejvzdálenější regiony.
V rámci této součinnosti budou čerpány dodatečné finanční prostředky ze strukturálních fondů a případně z Evropské investiční banky s cílem posílit regionální infrastruktury předávání technologií, zejména vědecké a technologické instituty, inovační střediska a oblasti, technologické „líhně“ a buňky.
Odůvodnění
It is well established that there is a gap at the intermediate stage of technology transfer, i.e. between the completion of purely research work and ascertaining the commercial viability of the research result.
There are at present many regional infrastructures which support the transfer of technology but face severe funding problems.
The combined use of research funds and Structural Funds and a possible contribution from the EIB Group are therefore decisive in achieving the objectives of the framework programme.
Pozměňovací návrht
33
Příloha I IVKapacity Regiony znalostí Činnosti odst.
2a (nový)
Tyto součinnosti nefinancují stejné způsobilé náklady a zajišťují decentralizované řízení mechanismu pro provádění regionální politiky EU.
Financování výzkumu a inovací ze strukturálních fondů se zaměří na
(1) výzkumnou infrastrukturu (inovační střediska, technologické instituty atd.),
(2) inovační projekty (předávání technologií, informační technologie, začínající projekty a projekty aplikovaného výzkumu a uplatnění výsledků výzkumu v pilotních nebo inovačních projektech) a
(3) inovační prostředí (financování malých a středních podniků mimo sedmý rámcový program a CIP).
Odůvodnění
The rapporteur’s amendment is very apposite; however, funding for research and innovation under the Structural Funds for innovative projects should also include the application of research results in pilot or innovative projects.
Pozměňovací návrh
34
Příloha I IV Kapacity Regiony znalostí Činnosti odst.
2b (nový)
Bude se rovněž usilovat o součinnost s programem pro konkurenceschopnost a inovace s cílem podpořit regionální komerční uplatnění rozvoje a výzkumu, a to ve spolupráci s průmyslovými subjekty a se soukromým sektorem obecně.
Odůvodnění
The rapporteur’s amendment is very apposite, but should also contain cooperation with the private sector in general, and not be restricted to industry.
Pozměňovací návrh
35
Příloha I IV Kapacity Výzkumný potenciál Činnosti odrážka 1a (nová)
· podporu stávajících a vznikajících středisek excelence v konvergenčních regionech a v odlehlých regionech Evropské unie, včetně jejich odborného vedení partnerskými organizacemi, které provádějí výzkum na vysoké úrovni, až do doby, kdy bude ve vybraných střediscích v konvergenčních regionech dosaženo kritické množství výzkumných pracovníků;
Odůvodnění
Given the nature of research and the current stafe of the development of the EU owing to enlargement, there clearly exists a scattered research potential, ‘trapped’ in poor regions.
Emphasis should therefore be given to promoting the mobility of this potential towards existing European centres of excellence and to strengthening both existing and emerging centres of excellence in convergence regions and in outlying regions of the European Union.
Pozměňovací návrh
36
Příloha I IV Kapacity Výzkumný potenciál Činnosti odst.
1 odrážka 4a (nová)
· odborné vedení regionů s méně rozvinutým výzkumem vysoce rozvinutými regiony.
Pozměňovací návrh
37
Příloha I IV Kapacity Výzkumný potenciál Činnosti odst.
2
Budou usilovat o součinnost s regionální politikou EU.
Akce podporované v rámci této položky budou identifikovat potřeby a příležitosti pro posílení výzkumných kapacit vznikajících a stávajících středisek excelence v konvergenčních regionech, které bude možno hradit ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.
Budou usilovat o součinnost s regionální politikou EU.
Akce podporované v rámci této položky budou identifikovat potřeby a příležitosti pro posílení výzkumných kapacit vznikajících a stávajících středisek excelence v konvergenčních regionech, které bude možno hradit ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.
Avšak pojem excelence by neměl být ztotožňován pouze se špičkovou technologií: v regionech, které v oblasti výzkumu vynikají méně, je třeba, aby měla nárok na poskytování podpory i tradiční odvětví.
Odůvodnění
The forms of synergy being sought with regional policy have to imply that all sectors must be eligible for funding under the seventh Framework Programme.
High-tech sectors are generously encouraged, and the more traditional sectors, which account for a great many jobs, must likewise be entitled to support.
Pozměňovací návrh
38
Příloha I IV Kapacity Výzkumný potenciál Činnosti odst.
2a (nový)
Bude se rovněž usilovat o součinnost s programem pro konkurenceschopnost a inovace s cílem regionálního komerčního využití výsledků výzkumu a vývoje ve spolupráci s průmyslovými subjekty.
Pozměňovací návrh
,39
Příloha III Nepřímé akce písm. a) odst.
6a (nový)
6a.
Podpora plného využití výzkumného potenciálu evropských regionů
Usnadnění přístupu k financování pro regionální uskupení zaměřená na výzkum a pro výzkumný potenciál v konvergenčních regionech a v odlehlých regionech EU.
V rámci zvláštního mechanismu lze využít dodatečných prostředků ze strukturálních fondů a ze skupiny Evropské investiční banky v podobě půjček, svěřenského majetku, rizikového kapitálu, záruk, akciových portfolií nebo podpory organických a technických kapacit.
Odůvodnění
The experience of the EIB Group in managing risk-sharing mechanisms is valuable in expanding financial support for European research.
Indirect financial support mechanisms are indispensable, not only for conducting large-scale research projects (especially joint technological initiatives) - as provided for by the new 'risk-sharing finance facility' - but also to strengthen regional research and innovation structures and the research potential of European regions.
Pozměňovací návrh
40
Příloha III Nepřímé akce písm. b) odst.
2
Společenství provede režimy financování v souladu s ustanoveními nařízení přijatého podle článku 167 Smlouvy, souvisejících nástrojů státní podpory, a to zejména rámce Společenství pro státní podporu na výzkum a vývoj, jakož i v souladu s mezinárodními pravidly v této oblasti.
V souladu s tímto mezinárodním rámcem musí být možné přizpůsobit rozsah a podobu finanční účasti na základě posouzení jednotlivých případů, zejména budou-li k dispozici finanční prostředky z ostatních zdrojů veřejného sektoru včetně ostatních zdrojů financování Společenství, jako je Evropská investiční banka (EIB).
Společenství provede režimy financování v souladu s ustanoveními nařízení přijatého podle článku 167 Smlouvy, souvisejících nástrojů státní podpory zaměřených na orientaci na činnosti v oblasti výzkumu a inovací , a to zejména rámce Společenství pro státní podporu na výzkum a vývoj, jakož i v souladu s mezinárodními pravidly v této oblasti.
V souladu s tímto mezinárodním rámcem musí být možné přizpůsobit rozsah a podobu finanční účasti na základě posouzení jednotlivých případů, zejména budou-li k dispozici finanční prostředky z ostatních zdrojů veřejného sektoru včetně ostatních zdrojů financování Společenství, jako je Evropská investiční banka (EIB).
Odůvodnění
The new State Aid regulations as being proposed by the European Commission provide specifically for a redeployment towards research and innovation activities in Member States.
Pozměňovací návrh
41
Příloha III Nepřímé akce písm. b) odst.
3
Dodatečně k přímé finanční podpoře účastníků zlepší Společenství jejich přístup k půjčkám EIB prostřednictvím „finančního zařízení na sdílení rizik“, a to tím, že bance poskytne grant.
Banka použije grant Společenství v dodatku k vlastním finančním prostředkům, aby pokryla poskytování a přidělování kapitálu na financování svých půjček.
Pod podmínkou plnění určitých pravidel a v souladu s těmito pravidly, která mají být zřízena nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy a rozhodnutími Rady, kterými se přijímají konkrétní programy, umožní tento mechanismus rozsáhlejší půjčky z EIB na evropské akce VTR (jako společné technologické iniciativy, rozsáhlé projekty, včetně projektů Eureka a nové výzkumné infrastruktury).
Dodatečně k přímé finanční podpoře účastníků zlepší Společenství jejich přístup k půjčkám EIB prostřednictvím „finančního zařízení na sdílení rizik“, a to tím, že bance poskytne grant.
Banka použije grant Společenství v dodatku k vlastním finančním prostředkům, aby pokryla poskytování a přidělování kapitálu na financování svých půjček.
Pod podmínkou plnění určitých pravidel a v souladu s těmito pravidly, která mají být zřízena nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy a rozhodnutími Rady, kterými se přijímají konkrétní programy, umožní tento mechanismus rozsáhlejší půjčky z EIB na evropské akce VTR (jako společné technologické iniciativy, rozsáhlé projekty, včetně projektů Eureka a nové výzkumné infrastruktury).
Při rozvoji tohoto „finančního zařízení na sdílení rizik“ by měli být konzultováni účastníci regionálního rozvoje, aby se projekty výzkumu a vývoje podpořily investicemi soukromého sektoru.
Pozměňovací návrh
42
Příloha III Nepřímé akce písm. b) odst.
4
U účastníků, kteří se podílejí na nepřímé akci v regionu , v němž zaostává vývoj (v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech) , bude mobilizováno doplňující financování ze strukturálních fondů, kdykoli to bude možné a vhodné.
V případě účasti subjektů z kandidátských zemí je možno poskytnout za podobných podmínek dodatečný příspěvek z předvstupních finančních nástrojů.
Pokud jde o akce v rámci části „výzkumné infrastruktury“ programu „kapacity“ sedmého rámcového programu, vymezí se podrobné režimy financování pro tyto akce tak, aby se zajistila účinná komplementarita mezi financováním výzkumu ze strany Společenství a jinými nástroji EU a vnitrostátními nástroji, zejména strukturálními fondy.
U účastníků, kteří se podílejí na nepřímé akci v regionu, bude mobilizováno doplňující financování ze strukturálních fondů, kdykoli to bude možné a vhodné , přičemž budou brány v úvahu potřeby dotčených regionů .
To proběhne v souladu s prioritami stanovenými ve vnitrostátních programech i s prioritami Komise pro používání strukturálních fondů.
V případě účasti subjektů z kandidátských zemí je možno poskytnout za podobných podmínek dodatečný příspěvek z předvstupních finančních nástrojů.
Pokud jde o akce v rámci části „výzkumné infrastruktury“ programu „kapacity“ sedmého rámcového programu, vymezí se podrobné režimy financování pro tyto akce tak, aby se zajistila účinná komplementarita mezi financováním výzkumu ze strany Společenství a jinými nástroji EU a vnitrostátními nástroji, zejména strukturálními fondy.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD)
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
ITRE
27.4.2005
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
REGI
27.10.2005
Užší spolupráce
Datum oznámení na zasedání
-
Navrhovatel
Datum jmenování
Alyn Smith
5.10.2005
Projednání ve výboru
22.11.2005
Datum přijetí
24.1.2005
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
48
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Giovanni Claudio Fava, Hanna Foltyn-Kubicka, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Carlos José Iturgaiz Angulo, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Francesco Musotto, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Simon Busuttil, Ole Christensen, Den Dover, Jillian Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Mirosław Mariusz Piotrowski, László Surján, Manfred Weber
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Adamos Adamou
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
27.
1.
2006
STANOVISKO Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatel:
Thijs Berman
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Le 7ème Programme Cadre de l'Union européenne est au cœur de la stratégie de Lisbonne, et on ne peut qu'applaudir à la décision de la Commission européenne de doubler son enveloppe financière à plus de 70 milliards d'euros, pour la période 2007-2013.
Ce doublement portera les dépenses publiques totales en R&D de l'Union européenne à 0,96 % du PIB.
Loin d'être une extravagance financière, il s'agit tout simplement de respecter les engagements pris par le Conseil européen, qui, à deux reprises, en mars 2002 et en mars 2005, a fixé à 3 % du PIB de l'UE l'objectif de l'effort européen en matière de recherche.
Ce montant de 72 milliards représente donc bien un minimum.
Or, l'impasse dans laquelle se trouvent les discussions sur les perspectives financières pour la période 2007-2013 fait peser une lourde hypothèque sur cet objectif.
Pourtant, il est plus que temps pour les européens de faire des investissements en R&D à la hauteur de leurs ambitions.
Le financement de certains des domaines essentiels de recherche par des bailleurs de fonds uniquement privés semble hautement improbable.
Leur développement dépend donc bien en grande partie de l'intervention de soutiens publics et, en matière de recherche, plus encore que dans tout autre domaine, l'Europe peut véritablement apporter une plus-value.
Cela est particulièrement vrai pour la recherche agronomique.
Pour ce secteur, un des principaux sujets de satisfaction – mis à part les améliorations bienvenues que sont la simplification des règles et des mécanismes de financement, la flexibilité accrue ou encore l’approche multidisciplinaire renforcée - c'est de voir l'agriculture reconnue comme un des neuf thèmes sur lesquels portera l'action de l'Union européenne.
Dans le 6 ème PC, la recherche agronomique était presque exclusivement limitée à la qualité et à la sûreté alimentaire ou à certains aspects du développement durable.
Dans le 7 ème PC, la Commission européenne offre une vision bien plus large, en proposant désormais de « créer une bioéconomie européenne fondée sur la connaissance (...) afin d'exploiter des perspectives de recherche nouvelles et émergentes qui répondent aux défis sociaux et économiques ».
Dès la réforme de 1992, avec l'apparition des aides directes, du deuxième pilier de la PAC et de la nécessité d'inscrire l'agriculture dans le cadre d'un développement durable, il devenait clair que l'activité principale de l'agriculteur ne se résumerait plus seulement à la fonction – évidemment essentielle - de production.
Cette tendance se renforce aujourd'hui avec le découplage, l'écoconditionnalité et l'ouverture accentuée vers les marchés.
Le métier d'agriculteur subit une transformation profonde qui demande le développement de nouveaux outils, de nouvelles connaissances et un nouveau savoir-faire.
De plus, il doit faire face à une série de contraintes nouvelles : renforcement de la concurrence, obligations supplémentaires en matière d'environnement et de bien-être animal, dissociation entre la gestion courante de l'exploitation et la gestion de l'espace rural, évolution du métier et du statut de la profession, évolution du rôle de la ruralité dans la société, etc.
En outre, les nouvelles technologies changent radicalement les potentialités de la production.
Optimiser la production, en particulier sur le plan de la qualité et de la sûreté des produits, est devenu désormais une obligation commerciale.
La "multi-fonctionnalité" est désormais devenue le concept-clé de l'agriculture européenne.
Il appartient désormais à la recherche de favoriser la mise en oeuvre de systèmes de production permettant de concilier à la fois performances économiques, environnementales et sociales.
Les grandes lignes mises en avant par le 7ème programme-cadre dans la partie consacrée à l'alimentation, l'agriculture et la biotechnologie semblent s'inscrire dans cette dynamique.
Il est également important de reconnaître le rôle éminent de la recherche européenne pour d’autres continents qui n’ont, souvent, pas les moyens d’investir.
La recherche en bio-economie peut bénéficier aux pays en développement, dont l’économie dépend largement de l’agriculture.
Il est capital d'insister sur deux points : le développement durable et le développement rural.
A cet égard, il est indispensable de reconsidérer les cloisonnements traditionnels qui ont longtemps caractérisé le monde rural.
Il est désormais indispensable d'avoir une approche pluridisciplinaire.
La recherche doit couvrir des aspects économiques et sociaux, notamment pour voir quelle sera la place de l'agriculture dans le développement des territoires ruraux, urbains et péri-urbains.
La recherche doit également couvrir l'ensemble des systèmes de production : quelles innovations techniques ou organisationnelles mettre en place, quelles innovations en matière de prévention phytosanitaire et de santé animale, etc.
Si la recherche doit être tournée vers le futur, elle doit aussi faire l'invention et l'évaluation des outils et instruments existants.
Car, il s'agit aussi de donner aux décideurs politiques l'expertise nécessaire dans leurs choix stratégiques.
C'est à ce prix que l’agriculture européenne sera à la pointe de la technologie, qu’elle renforcera sa compétitivité et que nos campagnes demeureront un espace vivant.
Il s'agit là d'un enjeu qui ne se limite pas aux champs et aux prés, mais qui concerne la société dans son ensemble.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 5
(5) Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout
(5) Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle a cíle vztahující se k finančním zdrojům , kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.
Odůvodnění
Podpora návrhů Komise na finanční výhled pro léta 2007-2013 má klíčový význam pro docílení účinného provádění sedmého rámcového programu .
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 6
(6) Tyto cíle by se měly zakládat na výsledcích šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, a posunout je dál ve smyslu rozvoje evropského hospodářství a společnosti založených na znalostech.
Zvláště důležité jsou zejména tyto cíle:
(6) Tyto cíle by se měly zakládat na výsledcích šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, a posunout je dál ve smyslu rozvoje evropského hospodářství a společnosti založených na znalostech , které splní cíle lisabonské strategie ve všech odvětvových politikách Společenství .
Zvláště důležité jsou zejména tyto cíle:
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 20a (nový)
(20a) Integrované projekty nejsou nutně velké z hlediska zúčastněných stran nebo rozpočtu.
Velikost projektu závisí na rozsahu, cílech a tematické oblasti.
Klíčovým faktorem pro úspěšný integrovaný projekt je mobilizace nezbytného kritického množství.
Pozměňovací návrh
4
čl.
7 odst.
1
1.
Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků předběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
1.
Nejpozději v roce 2010 provede Komise postupem, kterého se budou účastnit externí odborníci a občanská společnost, předběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
Odůvodnění
Občanská společnost by se měla účastnit procesu hodnocení, aby byla zajištěna transparentnost a demokracie v rozhodnutích týkajících se výzkumných fondů EU.
Pozměňovací návrh
5
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 1.
Zdraví, Cíl
Zlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií.
Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci, diagnostické nástroje a technologie, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče .
Zlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií.
Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci chorob a zdravotních postižení , diagnostické nástroje a technologie, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče.
Odůvodnění
Prevence zdravotních postižení je stejně důležitá jako prevence chorob, a měla by proto být zahrnuta do rámcového programu.
Pozměňovací návrh 6
Příloha I, oddíl I Spolupráce, Témata, 1.
Zdraví, Odůvodnění, druhý odstavec
Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.
Klinický výzkum mnoha chorob (např. revmatických chorob , rakoviny, kardiovaskulárních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.
Odůvodnění
Vzhledem ke značnému počtu osob trpících artritidou (podle EULAR více než 100 000 osob v EU) je nezbytné, aby do rámcového programu byly zahrnuty také revmatické choroby.
Pozměňovací návrh
7
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 1.
Zdraví, Činnosti, nadpis 2, odrážka 4
- Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulární choroby, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.
- Translační výzkum hlavních chorob: revmatických chorob , rakoviny, kardiovaskulární choroby, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.
Odůvodnění
Vzhledem ke značnému počtu osob trpících artritidou (podle EULAR více než 100 000 osob v EU) je nezbytné, aby do rámcového programu byly zahrnuty také revmatické choroby.
Pozměňovací návrh
8
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Odůvodnění, odrážka 1
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě vědy a biotechnologii to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě vědy a biotechnologii to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Je velmi žádoucí, aby se malé a střední podniky na výzkumu plně podílely.
Výzkum potravní fyziologie zdravého člověka, bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Odůvodnění
Výživa se nesmí považovat jen za možný zdroj chorob (obezity, alergií, přenosných sponginoformních encefalopatií), ale rovněž za něco, co přispívá ke zdraví zdravého člověka.
Je zapotřebí, aby byly využity výzkumné kapacity MSP v Evropě a aby se podpořilo sdílení informací mezi těmito podniky.
Pozměňovací návrh
9
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Odůvodnění, odstavec 2
Rozdíly mezi evropskými průmyslovými odvětvími v těchto oblastech, přestože jsou příležitostí a jednou ze silných stránek Evropy, vedou k rozštěpeným přístupům k podobným problémům.
Tyto problémy lze lépe řešit posílením spolupráce a sdílením odborných znalostí, například znalostí o nových metodologiích, procesech a normách, které vyplývají z měnících se právních předpisů EU.
Rozdíly mezi evropskými průmyslovými odvětvími v těchto oblastech, přestože jsou příležitostí a jednou ze silných stránek Evropy, vedou k rozštěpeným přístupům k podobným problémům.
Tyto problémy lze lépe řešit posílením spolupráce a sdílením odborných znalostí, například znalostí o nových metodologiích, procesech a normách, které vyplývají z měnících se právních předpisů EU.
Pro odstranění nedostatku komunikace a zlepšení spolupráce v oblasti evropského zemědělského výzkumu je vhodné zřídit a rozvíjet internetovou platformu.
Odůvodnění
Společná internetová platforma, která je ideálním prostředkem pro navazování kontaktů, přispěje ke zlepšení spolupráce na úrovni EU a lepšímu využití synergií.
Pozměňovací návrh
10
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Odůvodnění, odstavec 2a (nový)
Důraz by se měl rovněž klást na aplikovaný výzkum a optimální šíření jeho výsledků.
Otázka šíření výsledků výzkumu je obecně mimořádně důležitá, mají-li snahy výzkumných pracovníků podstatným způsobem přispět k řešení problémů a úkolů, jimž čelí odvětví zemědělství.
Stejně tak je důležité, aby zemědělský výzkum reagoval na potřeby, požadavky a úkoly tohoto odvětví.
Odůvodnění
Obecně by otázka komunikace mezi výzkumným a zemědělským odvětvím a mezi výzkumem a společností měla být jedním z klíčových témat k přezkoumání při stanovování cílů výzkumných programů, při jejich plánování a provádění.
Výzkum, který neodpovídá potřebám zemědělců a odvětví obecně a zůstává odtržen od úkolů, na které by měl reagovat, je neužitečný.
Pozměňovací návrh 11
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Odůvodnění, odstavec 3
Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie.
Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury.
Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.
Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, udržitelné využívání půdy, potravinová a průmyslová biotechnologie.
Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury.
Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.
Pozměňovací návrh
12
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Činnosti, oddíl 1
Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.)
Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, metabonomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, včetně studia metagenomu, rostliny a zvířata, včetně ochrany a udržitelného využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy v celé jejich rozmanitosti , včetně ekologického zemědělství a jiných udržitelných zemědělských systémů s nízkoenergetickými vstupy , programů kvalitní výroby a dopadů GMO a nepůvodních druhů ; výzkum soužití geneticky modifikovaných, konvenčních a ekologických plodin; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; integrovaný rozvoj venkova, včetně aspektů podílu občanské společnosti na plánování a rozhodování ; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, zejména epidemiologické studie, výzkum vakcín a diagnóz, včetně zoonóz a chorob spojených s krmením zvířat ; jiné hrozby pro udržitelnost a bezpečnost zásobování potravinami ve výrobě potravin (včetně klimatické změny a ztenčování zásob ropy) ; bezpečné odstraňování , zhodnocování a využívání živočišného odpadu; ochrana , udržitelné řízení a využívání živých vodních zdrojů , výzkum a vývoj nástrojů, které potřebují a využívají tvůrci politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.) v Evropě i v rozvojovém světě .
Odůvodnění
Tato doplnění vysvětlují obsah textu a činí ho konkrétnějším mimo jiné tím, že zdůrazňují potřebu podporovat všechny aspekty genetického, epidemiologického a veterinárního výzkumu.
Více pozornosti by se mělo věnovat dopadu nepůvodních druhů a způsobu zvládání problému škodlivých následků těchto geneticky modifikovaných rostlin na regionální a na evropské úrovni.
Kromě toho je nutné nejen provádět výzkum budoucích nástrojů, ale také hodnotit stávající nástroje a metody rozhodování v oblasti rozvoje venkova a zemědělství.
Pozměňovací návrh
13
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Činnosti, oddíl 2
„Od stolu k zemědělskému podniku “: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická ; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
„Od zemědělského podniku ke stolu “: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská, společenská , kulturní , průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity a alergií ; přínos některých potravin a stravy pro zdraví ; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i biologická, včetně účinků, kvality a bezpečnosti ekologických potravin; integrita a udržitelnost (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; odolnost a přizpůsobení potravinového řetězce globálním změnám (cena energie, klimatické změny atd.); celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost ; vývoj systémů pro harmonizovaný postup výměny údajů o potravinách.
Odůvodnění
Ekologické zemědělství není spojeno pouze s udržitelným zemědělstvím, ale má rovněž pozitivní vliv na zdraví a dobré životní podmínky.
Zlepšené zpracování údajů a jejich výměna zvětšují konkurenceschopnost potravinářského odvětví a je třeba je také podporovat.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 2.
Potraviny, zemědělství a biotechnologie, Činnosti, oddíl 3
· Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.
· Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování , s případným zaměřením na to, jak může podpořit inovace v Evropě i v rozvojových zemích .
Odůvodnění
Udržitelné nepotravinářské výrobky mají pro EU a pro rozvojové země silný hospodářský potenciál.
Aby se zvýšila i konkurenceschopnost zemědělství, musejí se výzkumy mimo jiné zabývat doplňkovostí a součinností.
Pozměňovací návrh
15
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 4.
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie, Činnosti, oddíl 1
· · Nanovědy, nanotechnologie
Vytváření nových znalostí o jevech závislých na rozhraní a velikosti; řízení vlastností materiálů pro nové aplikace na nanoúrovni; integrace technologií na nanoúrovni; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro označování a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii; dopad na lidskou bezpečnost, zdraví a prostředí; metrologie, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií.
· · Nanovědy, nanotechnologie
Vytváření nových znalostí o jevech závislých na rozhraní a velikosti; řízení vlastností materiálů pro nové aplikace na nanoúrovni; integrace technologií na nanoúrovni; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro označování a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii; dopad na bezpečnost a zdraví lidí i zvířat, na potravinový řetězec a prostředí; metrologie, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií.
Odůvodnění
Nanotechnologie mohou mít vliv na lékařské technologie pro člověka i pro zvířata; výzkum by se neměl omezovat na zdraví lidí.
Kromě toho by nanotechnologie mohly nakonec přispět k bezpečnosti potravního řetězce.
Pozměňovací návrh
16
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 4.
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie, Činnosti, oddíl 2
· · Materiály
Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech pro nové výrobky a procesy; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně a mikroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály a hybridní materiály, včetně návrhu a řízení jejich zpracování.
· · Materiály
Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech pro nové výrobky a procesy; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně a mikroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály a hybridní materiály a biologicky inspirované materiály (bio-imitace) včetně návrhu a řízení jejich zpracování.
Odůvodnění
Do působnosti výzkumu je třeba začlenit nejen nové biomateriály a hybridní materiály, ale také anorganické materiály, čili materiály, jejichž strukturní a funkční vlastnosti se inspirují živými organismy.
Pozměňovací návrh
17
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 6.
Životní prostředí (včetně změny klimatu), nadpis
6.
Životní prostředí (včetně změny klimatu)
6.
Životní prostředí a udržitelný rozvoj (včetně změny klimatu)
Odůvodnění
Pojem a strategie udržitelného rozvoje si zasluhuje zmínku v tomto nadpise, neboť představují zásadní sázku pro Evropu a pro svět (Göteborg 2001).
Pozměňovací návrh
18
Příloha I, část I Spolupráce, Témata, 6.
Životní prostředí, Odůvodnění, čtvrtý odstavec
Níže je uvedena řada činností, z nichž mnohé přímo souvisejí s politickými potřebami.
Další podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, které vznikají, například v souvislosti s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost; sledování činností po Kjótském protokolu o změně klimatu a nové environmentální politiky , jako jsou námořní politika, normy a nařízení .
Níže je uvedena řada činností, z nichž mnohé přímo souvisejí s politickými potřebami.
Další podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, které vznikají, například v souvislosti s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost; sledování činností po Kjótském protokolu o změně klimatu a nové environmentální politiky.
Odůvodnění
Odkazovat na námořní odvětví je v tomto kontextu příliš konkrétní a mohlo by být matoucí.
Uvedeme-li odkaz na námořní odvětví, bylo by rovněž třeba začlenit dlouhý seznam pozměňovacích návrhů a přidat další odvětví.
Pozměňovací návrh
19
Příloha I, oddíl I Spolupráce, Témata, 8.
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy, Činnosti, oddíl 3
· Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
· Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace , urbanizace a rozvoj venkova ; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
Odůvodnění
Měnící se místo a úloha venkovských oblastí představují ve společnosti silnou tendenci.
Rozvoj venkova musí čelit četným sociálním, hospodářským a demografickým problémům.
Je třeba posílit výzkum sociálních důsledků těchto problémů a nástrojů, které jim umožní účinně čelit.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
2005/0043(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor požádaný stanovisko Datum oznámení na zasedání
AGRI 27.4.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel Datum jmenování
Thijs Berman 19.4.2005
Předchozí navrhovatel
--
Projednání ve výboru
14.6.2005
13.9.2005
26.1.2005
Datum přijetí
26.1.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+: 33
–: 1
0: 0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Peter Baco, Thijs Berman, Giuseppe Castiglione, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Michl Ebner, Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Jean-Claude Fruteau, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Jean-Claude Martinez, Mairead McGuinness, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Marc Tarabella, Witold Tomczak, Kyösti Tapio Virrankoski, Bernard Piotr Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Wiesław Stefan Kuc, Vincenzo Lavarra, Véronique Mathieu, Markus Pieper, Zdzisław Zbigniew Podkański, Karin Resetarits
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
--
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
--
4.
10.
2005
STANOVISKO Výboru pro rybolov
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatelka:
Rosa Miguélez Ramos
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Introducción
El Parlamento Europeo siempre ha considerado la investigación científica como una de las prioridades de la Política Común de Pesca, básica para la explotación racional de los recursos marinos y para la correcta gestión de la flota comunitaria.
En efecto, la Resolución del Parlamento Europeo, de 17 de enero de 2002, sobre el Libro Verde de la Comisión sobre el futuro de la política pesquera común
DO C 271 E de 7.11.2002, p. 401. , donde se contienen las líneas maestras que deben inspirar la renovación de la actividad de la Unión en este sector, considera que la disponibilidad de datos fidedignos sobre el estado de los recursos es un elemento indispensable para una gestión racional de las pesquerías.
En consecuencia, en dicha Resolución se pide una mayor inversión en investigación científica, que permita conocer todas las potencialidades del medio y de los ecosistemas marinos, no sólo en interés de la pesca y de la acuicultura, sino de otros fenómenos tan importantes como la contaminación, el cambio climático y los riesgos naturales, la conservación de la biodiversidad, los progresos en sanidad y farmacología, la alimentación humana y animal y la ordenación de los usos costeros.
La citada Resolución del Parlamento Europeo sobre el Libro Verde, que sigue siendo de actualidad, ya lamentaba que en el VI Programa Marco de Investigación la pesca y las ciencias marinas no apareciesen consideradas de forma específica, sino dispersas en distintos Programas y Objetivos, y solicitaba su consideración conjunta y homogénea en los programas comunitarios de I+D.
La investigación científica marina también parece ser una preocupación de la Comisión.
Así lo declaró el Comisario Borg en su intervención ante la Comisión de pesca con ocasión de las audiencias de los Comisarios, al señalar expresamente que la mejora de la base científica sería una prioridad en el VII Programa Marco.
Programas Marco de Investigación
A pesar de los buenos propósitos de las instituciones comunitarias, la evolución de la investigación marina en los sucesivos Programas Marco (PM) resulta desconcertante.
En el IV y V PM se incluyeron unos programas específicos de pesca y acuicultura (FAIR) para el sector de la investigación marina aplicada, con una cobertura financiera de 130 y 150 millones de euros respectivamente.
En el VI PM, su cuantía se redujo de forma drástica a 60 millones de euros, destinados a la prioridad 8 (Política pesquera) y marginalmente a las 5 y 6 (Alimentación y Medioambiente).
La propuesta de la Comisión que recoge la propuesta de Decisión del Parlamento Europeo y del Consejo para el VII PM no contempla como un eje específico ni la pesca ni la acuicultura.
Sólo se hace referencia a un Tema 2 "Alimentos, agricultura y biotecnología", que de forma remota y por interpretación extensiva podría cubrir la investigación pesquera.
Lo mismo ocurre con el Tema 6 " Medioambiente (incluido el cambio climático)", donde debería figurar de forma explícita la investigación sobre los recursos marinos y la gestión integral de las zonas costeras.
Objetivos de investigación
En la investigación científica marina no sólo debe darse prioridad a la investigación dirigida al conocimiento del estado de los recursos: los aspectos económicos y sociales que determinan la gestión de las pesquerías son elementos cruciales.
En un período donde parece previsible la introducción de Planes plurianuales de gestión o de recuperación para numerosas especies comerciales, es vital conocer las implicaciones que en la economía local y regional, en el empleo y la ordenación del territorio, puedan tener los diferentes escenarios de reducción de capturas y fijación de niveles de biomasa, de tal forma que no se obstaculice el desarrollo integral de las zonas costeras altamente dependientes de la pesca.
Una información científica de calidad no puede sino ayudar a la comprensión de las decisiones, a veces dolorosas para las comunidades costeras, que toman las instituciones comunitarias.
También parece necesario apoyar a los organismos científicos internacionales dedicados a la pesca, tanto el ICES como los que dependen de las Organizaciones Regionales de Pesca, promoviendo una investigación científica interdisciplinar, que incluya la biología, la ecología, la economía y las ciencias sociales.
Para lograr estos objetivos es necesario un marco financiero propio para la investigación en materia de pesca y medio marino, garantía necesaria para su materialización.
Las políticas sin presupuesto adecuado se quedan generalmente en meras declaraciones de buenas intenciones.
Conclusiones
-1.
La ejecución de la nueva política pesquera común exige un amplio refuerzo de la investigación del medio marino, tanto en sus aspectos biológicos y ecologicos como socioeconómicos, puesto que los planes de gestión de la pesca responsable conllevan limitaciones para la flota comunitaria con amplios efectos en las poblaciones litorales de la Unión.
-2.
El tratamiento que recibe el sector pesquero en el VII Programa Marco se contradice con las declaraciones de las máximas autoridades comunitarias y de los Estados miembros sobre las prioridades para la ejecución de la nueva PCP, y es regresivo si lo comparamos con los precedentes.
La dotación presupuestaria de la investigación marina ha ido paulatinamente deteriorándose, a pesar de las declaraciones oficiales.
-3.
El VII Programa Marco de Investigación comunitario no recoge la investigación sobre pesca, acuicultura y medio marino en programas específicos, por lo que no existe ninguna garantía de que ésta pueda efectivamente llevarse a cabo.
-4.
Para el desarrollo y plena eficacia de la Política Común de Pesca se necesitan programas específicos de investigación aplicada y fundamental con la adecuada dotación financiera.
A estos efectos, es imprescindible que en el VII PM se incluya una clave de reparto que garantice la financiación.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro rybolov vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Úř. věst.
C ... / Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Čl.
2 odst.
2 písm. b)
b) potraviny, zemědělství a biotechnologie;
b) potraviny, zemědělství , rybolov a biotechnologie;
Pozměňovací návrh
2
Čl.
2 odst.
2 písm. ba) (nové)
ba) Rybolov a udržitelné využívání oceánských zdrojů;
Odůvodnění
El sector de la pesca, por su actual debilidad, y la preservación de los océanos, como prioridad estratégica de la UE, deberán asumir un papel destacado en este nuevo programa marco, por lo que está justificada la inclusión de un nuevo tema que aborde directamente la pesca y los océanos, y no adopte sólo un enfoque transversal.
Pozměňovací návrh
3
Příloha I „Spolupráce“ bod 2
(2) potraviny, zemědělství a biotechnologie;
(2) potraviny, zemědělství , rybolov a biotechnologie;
Pozměňovací návrh
4
Příloha I „Spolupráce“ bod 2a) (nový)
2a) Rybolov a udržitelné využívání oceánských zdrojů;
Pozměňovací návrh
5
Příloha I „Témata“ bod 2 název
Potraviny, zemědělství a biotechnologie
Potraviny, zemědělství , rybolov a biotechnologie
Pozměňovací návrh
6
Příloha I „Témata“ bod 2 Cíl
Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby a rybolovu způsobené zejména změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova.
Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků pro podporu politik Unie, využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby a rybolovu (včetně akvakultury) způsobené zejména změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova a pobřežních oblastí .
Pozměňovací návrh
7
Příloha I „Témata“ bod 2 „Odůvodnění“ odstavec 1
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě vědy a biotechnologii to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických suchozemských i vodních zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví.
V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě a biotechnologii to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek.
Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců (včetně přírodních potravinových řetězců) , chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) , s chemickým znečištěním a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.
Pozměňovací návrh
8
Příloha I „Témata“ bod 2 „Odůvodnění“ odstavec 3
Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie.
Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury.
Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.
Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie.
Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury , bezpečnost potravinových výrobků pocházejících z moře a obnovení životního prostředí .
Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.
Pozměňovací návrh
9
Příloha I „Témata“ bod 2 „Činnosti“ odstavec 1
Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.)
Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství a akvakultury , programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova a pobřežních oblastí ; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova a rybolovu (krajina, postupy správy půdy , řízení mořských zdrojů a pobřežních oblastí atd.)
Za tímto účelem bude zejména v oblasti rybolovu a akvakultury upřednostněn aplikovaný výzkum, jehož hlavním cílem je zlepšení vědeckých poznatků, na nichž se mají zakládat právní předpisy a řízení rybolovu, zejména pokud jde o plány na regeneraci nejvíce ohrožených druhů.
Odůvodnění
Tanto los responsables políticos, para sus decisiones, como el sector pesquero necesitan especialmente este tipo de investigación de carácter más práctico.
Por otro lado, se incluye un objetivo preciso, una de las carencias destacadas de la propuesta.
Puesto que el Séptimo Programa Marco tiene una duración mayor, la inclusión de objetivos a cumplir queda más que justificada.
Pozměňovací návrh
10
Příloha I „Témata“ bod 2 „Činnosti“ odstavec 2
„Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
„Od vidličky na stůl, z moře na talíř “: Potraviny, včetně mořských výrobků, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců ve vodním i suchozemském prostředí a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
Pozměňovací návrh
11
Příloha I „Témata“ bod 2 „Činnosti“ odstavec 3
Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.
Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí (např. po znečištění následkem havárie) a ekologičtější zpracování.
Pozměňovací návrh
12
Příloha I „Témata“ bod 2 „Činnosti“ odstavec 3a (nový)
Humanitní vědy - člověk v popředí zájmu při udržitelné a zodpovědné výrobě potravin.
Revitalizace zemědělských a rybářských komunit a oblastí.
Pozměňovací návrh
13
Příloha I „Témata“ bod 2 „Činnosti“ odstavec 3b (nový)
Sociální a ekonomické důsledky opatření pro zachování zdrojů a správu loďstva při uskutečňování reformy společné rybářské politiky.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I „Témata“ bod 2a) (nový)
2a) Rybolov a udržitelné využívání oceánských zdrojů
Cíle
— uplatňovat nové způsoby řízení rybolovných zdrojů na základě nových vědeckých poznatků;
— uplatňovat systémy řízení rybolovu jako celků na základě (globálních) ekosystémů a nikoli (individuálně ) na základě jednotlivých druhů;
— zlepšit důvěryhodnost a kvalitu informací získaných ze sběru dat, kontrolu a sledování rybolovu;
— podpořit udržitelný rozvoj akvakultury;
Odůvodnění
Je nezbytně nutné rozvíjet procesy, které prostřednictvím inovovaných systémů rybolovu a zlepšením stávajících systémů zajistí lepší řízení rybolovných zdrojů s ohledem na ekologické, technické, socioekonomické a politické aspekty, které s sebou akce tohoto druhu nesou.
Celkové zlepšení oceánů a jejich zdrojů bude vyžadovat uplatňování systémů řízení rybolovných zdrojů vycházejících ze všech složek ekosystémů (biologické, chemické a fyzické) a hodnocených ve vztahu k lidským činnostem.
Účinky těchto činností musí být hodnoceny v kontextu globálních změn ekosystémů, a zejména mořských zdrojů.
Podpora multidisciplinárního výzkumu, jenž by pojal oceánografii, biologii rybolov a sociální vědy, bude vyžadovat sloučení informací ekonomického rázu s databázemi informací o řízení stavu ryb.
Za účelem zachování oceánů je nezbytně nutné zavést systém sledování plavidel (VMS), který zajistí rentabilitu nákladů a zrychlí přístup k získaným informacím.
Pokud jde o akvakulturu, je naléhavě nutné poskytnout vědeckou podporu, která umožní používání více ekologických výrobních systémů, produkci nových druhů, zlepšení kvality krmiva a provádění případných genetických modifikací za účelem zvýšení produktivity.
Činnosti
— mechanismy řízení založené na celé řadě informací, včetně celkových přípustných odlovů (TAC), intenzity rybolovu, technických opatření a institucionálních úprav;
— zhodnocení významu rybářských technologií, selektivity, sociálních a ekonomických dopadů na řízení a rozhodovací postupy;
— vyčíslit nepřesnosti v odhadu stavu ryb a rybolovu;
— získání širších poznatků o hlubinném rybolovu;
— určení optimálního stavu zdroje pro každou úroveň výlovu;
— získání širších poznatků o procesech v potravních řetězcích se zvláštním zřetelem ke změnám produktivity mořských systémů a přenosu škodlivých látek potravními řetězci;
— rozvoj a uplatnění bioekonomických modelů s cílem zhodnotit důsledky řídících opatření spojených s dlouhodobě udržitelným rybolovem;
— posílení koordinace sběru dat týkajících se rybolovu a prostředí v rámci programů zaměřených na sledování, vytváření databází jejich a aktualizaci;
— sledování kvality a bezpečnosti produktů rybolovu s cílem udržet dobrou pověst těchto produktů;
— zlepšení výrobních technologií akvakultury (např. snížení používání antibiotik, využívání integrovaných systémů);
— získávání nových poznatků v oblasti genetiky, výživy, fyziologie a interakce s prostředím v souvislosti s akvakulturou;
— určení procesů akumulace potenciálně toxických látek (toxiny, kovy, perzistentní organické látky) a procesů detoxikace (toxické mořské chaluhy v mlžích)
— jiné
Odůvodnění
Fisheries, owing to its current weak position, and the preservation of the oceans, as a strategic priority for the EU, should play a key part in this new framework programme.
An objective should therefore be included which deals directly with the theme of fisheries and the oceans, rather than this topic being addressed merely as part of a horizontal approach embracing such an excessively broad theme as food, agriculture and biotechnology.
Pozměňovací návrh
15
Příloha I „Témata“ bod 6 „Cíl“
Udržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím zlepšování znalostí o vzájemném působení biosféry, ekosystémů a lidských činností a vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek.
Důraz bude kladen na předvídání změn klimatických, ekologických, zemských a oceánských systémů; na nástroje a technologie ke sledování, prevenci a zmírňování environmentálních tlaků a rizik, včetně zdravotních rizik, jakož i na ochranu přirozeného a umělého životního prostředí.
Udržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím zlepšování znalostí o vzájemném působení biosféry, ekosystémů a lidských činností a vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek.
Důraz bude kladen na předvídání změn klimatických, ekologických, zemských a oceánských systémů; na nástroje a technologie ke sledování, prevenci a zmírňování environmentálních tlaků a rizik, včetně zdravotních rizik, jakož i na ochranu přirozeného a umělého životního prostředí a na důsledky globálních klimatických změn na mořské zdroje a na činnosti související s rybolovem.
Pozměňovací návrh
16
Příloha I „Témata“ bod 6 „Odůvodnění“ odstavec 4
Níže je uvedena řada činností, z nichž mnohé přímo souvisejí s politickými potřebami.
Další podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, které vznikají, například v souvislosti s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost; sledování činností po Kjótském protokolu o změně klimatu a nové environmentální politiky, jako jsou námořní politika, normy a nařízení.
Níže je uvedena řada činností, z nichž mnohé přímo souvisejí s politickými potřebami.
Další podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, které vznikají, například v souvislosti s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost (např. enviromentální aspekty zemědělské a rybářské politiky, včetně komplexní správy pobřežních oblastí) ; sledování činností po Kjótském protokolu o změně klimatu a nové environmentální politiky, jako jsou námořní politika, normy a nařízení.
Pozměňovací návrh
17
Příloha II tabulka „Spolupráce“
Spolupráce 44432
Spolupráce 4432
Zdraví 8317
Zdraví 8317
Potraviny, zemědělství a biotechnologie 2455
Potraviny, zemědělství , rybolov a biotechnologie 2455
Informační a komunikační technologie 12670
Informační a komunikační technologie 12670
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie 4832
Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie 4832
Energetika 2931
Energetika 2931
Životní prostředí (včetně změny klimatu) 2535
Životní prostředí (včetně změny klimatu) , mořské zdroje 2535
Doprava (včetně letectví) 5940
Doprava (včetně letectví) 5940
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy 792
Sociálně-ekonomické a humanitní vědy 792
Bezpečnost a vesmír 3960
Bezpečnost a vesmír 3960
V rámci specifického programu se stanoví klíč pro realizaci každé oblasti politiky.
Odůvodnění
Con el fin de responder a las exigencias de transparencia en la asignación de importes con frecuencia considerables en este sector, es necesaria una clave de reparto previa.
Este tipo de clave de reparto refleja claramente las preferencias de la Comunidad y evita una selección discrecional de los proyectos presentados.
Además, la clave de reparto podría desalentar en algunos sectores la presentación de proyectos.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
PECH
9.6.2005
Užší spolupráce
Navrhovatelka Datum jmenování
Rosa Miguélez Ramos 16.6.2005
Projednání ve výboru
28.8.2005
Datum přijetí
4.10.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
22
Členové přítomní při závěrečném hlasování
James Hugh Allister, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Pedro Guerreiro, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Seán Ó Neachtain, Willi Piecyk, Catherine Stihler, Margie Sudre
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Duarte Freitas
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
10.
5.
2006
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatel:
Aloyzas Sakalas
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro právní záležitosti vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Úř. věst.
C ... / Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 4a (nový)
(4a) Podpora ze strany Společenství by se neměla poskytovat žádné výzkumné činnosti, která podněcuje k zneužívání žen a komercializaci jejich těl k poskytování vaječných buněk jakožto „suroviny“ na výrobu embryí, embryonálních kmenových buněk a embryonálních kmenových buněčných linií.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 4b (nový)
(4b) Podpora a financování klonování lidí by mělo být vyloučeno ze všech programů EU na základě rezoluce Valného shromáždění OSN ze dne 8. března 2005 (A/RES/59/280), která výslovně uvádí, že je potřeba odvrátit zdravotní rizika a zamezit zneužívání žen.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 14
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
Za tímto účelem by bylo třeba věnovat úsilí zlepšení vzájemného uznávání diplomů a odborných kvalifikací získaných na území Společenství a ve třetích zemích.
Odůvodnění
Ve snaze udržet evropské výzkumné pracovníky v Evropě a přilákat vědecké pracovníky ze zahraničí je nezbytné urychlit vzájemné uznávání kvalifikací získaných v členských státech a kvalifikací získaných v zahraničí, abychom nebránili pohybu vědeckých pracovníků po území Společenství.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 21
(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy.
Členské státy by však neměly být prostřednictvím svých finančních příspěvků do rozpočtu EU nuceny k nepřímému spolufinancování výzkumných činností, které jsou v jejich zemi zakázány kvůli základním a rozhodujícím etickým překážkám.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 25
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie.
V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie , ochrany lidské důstojnosti a lidského života, ochrany osobních údajů a soukromí a ochrany životního prostředí v souladu s právem Společenství, příslušnými mezinárodními smlouvami a nejnovějším zněním Helsinské deklarace, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejím dodatkovým protokolem o zákazu klonování lidí podepsaným v Paříži dne 12. ledna 1998, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech UNESCO, rezolucí (A/RES/59/280) přijatou dne 8. března 2005 Valným shromážděním OSN, příslušnými rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO), usneseními Evropského parlamentu ze dne 10. března 2005 o obchodování s lidskými vaječnými buňkami 1 a ze dne 26. října 2005 o patentování biotechnologických vynálezů 2 a se zákony a předpisy platnými v zemích, kde se dané výzkumné projekty provádějí .
_____________________________
1 Úř. věst.
C 320 E, 15.12.2005, s. 251.
2 Přijaté texty, P6_TA(2005)0407 .
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 25a (nový)
(25a) Pravomoci Společenství v oblasti výzkumu jsou stanoveny v článku 163 a následujících článcích Smlouvy o ES; podle těchto ustanovení Společenství doplňuje činnosti, které provádějí členské státy za účelem dosažení cílů posílení vědeckých a technologických základů průmyslu Společenství, posílení jeho konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni a podpory výzkumných činností.
Odůvodnění
Zahrnuto do stanoviska Výboru pro právní záležitosti z roku 2003.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 25b (nový)
(25b) Pravomoci Společenství v oblasti výzkumu doplňují pravomoci členských států a Společenství by mělo těchto doplňkových pravomocí využít zejména při iniciativách k zajištění finanční podpory a/nebo nezávazné koordinace nebo k podpoře a doplnění národních politik.
To by nikdy, ani nepřímo, nemělo znamenat harmonizaci národních ustanovení.
Odůvodnění
Zahrnuto do stanoviska Výboru pro právní záležitosti z roku 2003.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 25c (nový)
(25c) Zásah Společenství na základě jeho doplňkových pravomocí by se měl omezovat na doplnění, podporu nebo koordinaci činností členských států.
V takových oblastech je běžné negativní vymezení pravomocí (např. vyloučení harmonizace v určitých oblastech).
Společenství může pouze podporovat spolupráci mezi členskými státy a popřípadě podporovat a doplňovat jejich činnosti.
Pravomoc přijímat legislativní předpisy ohledně těchto oblastí je nadále v rukou členských států a důsledkem zásahu Společenství by nemělo být vyloučení zásahu členských států.
Odůvodnění
Zahrnuto do stanoviska Výboru pro právní záležitosti z roku 2003.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 29
(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům .
Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.
(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro všechny účastníky .
Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.
Pozměňovací návrh
10
Čl.
2 bod 5
5) Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků (MSP); otázky „vědy ve společnosti“; horizontální činnosti v rámci mezinárodní spolupráce.
5) Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků (MSP); otázky „vědy ve společnosti“ včetně etických otázek ; horizontální činnosti v rámci mezinárodní spolupráce.
Odůvodnění
Ve srovnání se stávajícím rámcovým programem a minulým rámcovým programem návrh Komise méně upřednostňuje etické aspekty a kritickou reflexi výzkumu.
To musí Parlament změnit.
Pozměňovací návrh
11
Článek 6
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami.
Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu s nedotknutelností lidské bytosti, zásadou rovnosti pohlaví a se základními etickými zásadami.
Pozměňovací návrh
12
Čl.
6 odst.
1a (nový)
1a.
Následující činnosti nebudou financovány v rámci sedmého rámcového programu:
- výzkumné projekty, které jsou v členských státech zakázány z důvodu ohledu na základní lidská práva a ústavní zásady;
- výzkumné projekty, které ohrožují základní hodnoty lidské důstojnosti;
- výzkumné činnosti zaměřené na klonování lidských embryí;
- výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která by mohla učinit tyto změny dědičnými,
- zásahy do lidského zárodku;
- používání a vytváření embryí a embryonálních kmenových buněk za účelem vědeckého výzkumu, protože lidské bytosti jsou účelem sami o sobě a lidské tělo, zejména ženské, by nemělo být komerčně využíváno.
Žádné přímé nebo nepřímé financování nebude poskytnuto výzkumu hybridních bytostí.
Odůvodnění
Komise hodlá řešit otázku etických mezí pouze v rámci specifických programů, u nichž Parlament nemá spolurozhodovací pravomoc.
Je proto důležité věnovat se této otázce v rámcovém programu.
Pozměňovací návrh se zakládá na formulaci Komise ohledně specifických programů, ale je upraven s ohledem na rozhodnutí EP z března 2005 a rovněž na dřívější stanovisko Výboru pro právní záležitosti.
Následkem Hwangovy aféry v Jižní Koreji je nyní ještě důležitější velmi přesně vyložit pojem subsidiarity.
Pozměňovací návrh
13
Čl.
6 odst.
1b (nový)
1b.
V případech, kdy je technologie z etického hlediska sporná (např. výzkum týkající se embryonálních kmenových buněk, nadpočetných embryí z IVF, otázek vynořujících se ohledně využití genetické informace, když neexistují léčby), dává Společenství přednost výzkumným projektům, které představují alternativu těmto eticky sporným technologiím (např. výzkumu dospělých kmenových buněk a kmenových buněk z pupečníku, léčbě potíží s plodností bez vytváření nadbytečných embryí, genetickým zkouškám v souvislosti s léčbou);
Odůvodnění
Vzhledem k tomu, že možná existují různé názory na otázku, zda by EU měla podporovat sporné technologie, měly by se na základě konsenzu, který překoná etické dilema, podporovat a upřednostňovat eticky nekontroverzní technologie.
Pozměňovací návrh
14
Čl.
7 odst.
1
1.
Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků předběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
1.
Nejpozději v roce 2010 provede Komise prostřednictvím postupu, jehož se budou účastnit externí odborníci a občanská společnost, průběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností a pokroku ve smyslu stanovených cílů.
Odůvodnění
Občanská společnost by se měla účastnit postupu hodnocení, aby zajistila průhlednost a demokratičnost rozhodování ohledně financování výzkumu EU.
Pozměňovací návrh
15
Příloha I část I „Spolupráce“ odst.
10
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů.
Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.
Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.
Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání.
Zohledněny budou také etické zásady , včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie a v Úmluvě Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně, a hlediska rovnosti žen a mužů.
Pozměňovací návrh
16
Příloha I část I „Spolupráce“ nadpis 2 „Společné technologické iniciativy“ odst.
2 odrážka 1a (nová)
– významu občanské společnosti,
Pozměňovací návrh
17
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod 2 „Odůvodnění“ odst.
3
Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií.
EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve farmaceutickém odvětví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu.
Malé a střední podniky, které se zabývají výzkumem, jsou hlavními hospodářskými hybnými silami průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi a lékařskými technologiemi.
Přestože se v Evropě nyní nachází více biotechnologických společností než v USA, většina z nich jsou malé společnosti, méně vyzrálé než jejich konkurenti.
Úsilí veřejno-soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj.
Výzkum v EU bude také přispívat k vývoji nových norem pro vytvoření vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství).
Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií.
EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve farmaceutickém odvětví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu.
Malé a střední podniky, které se zabývají výzkumem, jsou hlavními hospodářskými hybnými silami průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi a lékařskými technologiemi.
Přestože se v Evropě nyní nachází více biotechnologických společností než v USA, většina z nich jsou malé společnosti, méně vyzrálé než jejich konkurenti.
Úsilí veřejno-soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj.
Výzkum v EU bude také přispívat k vývoji nových norem pro vytvoření vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství).
Jednotlivci jsou sami o sobě účelem a nebudou využíváni jako prostředky.
Kromě toho se zdůrazňuje, že výzkum EU bude dodržovat zásadu předběžné opatrnosti tím, že bude neustále vyhodnocovat možná rizika spojená s ne zcela předvídatelným dopadem nových technologií.
Pozměňovací návrh
18
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod 3 „Činnosti“ podtitulek 1 „Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví“ odrážka 2
– Detekce, diagnóza a sledování .
S důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy.
– Detekce, diagnóza a sledování.
S důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy.
Měla by se dát přednost diagnostickým nástrojům, které jsou přímo spojeny s léčbou.
Odůvodnění
Zejména u genetických chorob, ale i u jiných onemocnění, udělala diagnostika v posledních letech obrovský pokrok, zejména díky sekvencování DNA.
Mezi diagnostikou a léčbou je velká propast.
Pro pacienta je rozhodně důležité, aby mu nebyla poskytnuta pouze diagnóza, ale rovněž léčba.
Proto by výzkumné činnosti, které řeší tento problém, měly mít přednost.
Pozměňovací návrh
19
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod 3 „Činnosti“ podtitulek 2 „Translační výzkum pro lidské zdraví“ odrážka 4a (nová)
– Paliativní medicína: léčba bolesti a symptomatická léčba chorob, které jsou dosud neléčitelné, za účelem co nejúčinnějšího potlačení pacientových příznaků.
Odůvodnění
Mnoho nemocí nebude v příštích sedmi nebo osmi letech léčitelných.
Rovněž po skončení sedmého rámcového programu pro výzkum budou lidé na choroby umírat.
Cílem paliativní medicíny je bojovat proti utrpení, hlavně bolesti, ale rovněž proti jiným příznakům, jako je žízeň, svědění a nevolnost, když už se nedá kauzálně bojovat s chorobou samotnou.
Pozměňovací návrh
20
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 1 „Zdraví“ podbod 3 „Činnosti“ podtitulek 3 „Optimalizace poskytování zdravotní péče občanům Evropy“ odrážka 2
– Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
– Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví.
Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).
Přístup ke zdravotní péči pro znevýhodněné skupiny, včetně zdravotně postižených osob.
Odůvodnění
Je třeba provést průzkum, jak znevýhodněné skupiny dosahují na zdravotní péči.
Pozměňovací návrh
21
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ podbod 3 „Činnosti“ odst.
1
• Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství , programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.)
• Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně zachování a udržitelného využívání jejich biologické rozmanitosti a genetických zdrojů na farmách a na místě ; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického a jiných udržitelných nízkoenergetických vstupů do zemědělských systémů , programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; integrovaný rozvoj venkova včetně hledisek účasti občanské společnosti na plánování a rozhodování ; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; jiná ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti dodávek potravin (včetně změny klimatu a vyčerpání zásob ropy); bezpečné odstraňování , zpracování a využívání živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.).
Odůvodnění
Tato činnost by se měla zaměřit zejména na udržitelnost výroby potravin a řízení zdrojů.
Pozměňovací návrh
22
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 2 „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“ podbod 3 „Činnosti“ odst.
2
• „Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení ); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
• „Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: spotřebitelská, společenská , kulturní , průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity a alergií; zdravotní přínos určitých potravin a výživy ; inovační technologie zpracování , přepravy a maloobchodního prodeje potravin a krmiv (včetně omezení množství obalů a potravin ); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i biologická ; integrita a udržitelnost (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.
Pozměňovací návrh
23
Příloha I část I „Spolupráce“ oddíl „Témata“ bod 8 „Sociálně-ekonomické a humanitní vědy“ nadpis „Činnosti“ odrážka 4 „Evropa ve světě“
• Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení a vzájemné závislosti mezi regiony a jejich důsledky pro dotyčné regiony, zejména Evropu; a řešení vznikajících hrozeb a rizik bez narušování lidských práv, svobod a dobrých životních podmínek.
• Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení a vzájemné závislosti mezi regiony a jejich důsledky pro dotyčné regiony, zejména Evropu , zvláště prostřednictvím historických a jazykovědných výzkumů , a řešení vznikajících hrozeb a rizik bez narušování lidských práv, svobod a dobrých životních podmínek.
Odůvodnění
Studie vzájemného působení kultur v průběhu dějin a v jazycích může pomoci zlepšit spolupráci mezi Evropou a zbytkem světa.
Pozměňovací návrh
24
Příloha I část III „Lidé“ nadpis „Odůvodnění“ odst.
2
Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně podněcování průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu.
Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně vzájemného uznávání diplomů a odborných kvalifikací získaných na území Společenství a ve třetích zemích, podněcování průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu.
Odůvodnění
Ve snaze udržet evropské výzkumné pracovníky v Evropě a přilákat vědecké pracovníky ze zahraničí je nezbytné urychlit vzájemné uznávání kvalifikací získaných v členských státech a kvalifikací získaných v zahraničí, abychom nebránili pohybu vědeckých pracovníků po území Společenství.
Pozměňovací návrh
25
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl 5 „Věda ve společnosti“ bod 1 „Cíl“
Za účelem vybudování efektivní a demokratické evropské znalostní společnosti je cílem podněcovat harmonickou integraci vědeckého a technického úsilí a přidružených výzkumných politik v evropské sociální síti povzbuzováním úvah a diskusí, v evropském měřítku, o vědě a technice a o jejich vztahu ke společnosti a kultuře.
Za účelem vybudování efektivní a demokratické evropské znalostní společnosti je cílem podněcovat harmonickou integraci vědeckého a technického úsilí a přidružených výzkumných politik v evropské sociální síti povzbuzováním úvah a diskusí, v evropském měřítku, o vědě a technice a o jejich vztahu ke společnosti a kultuře.
Evropské výzkumné politiky budou mít úspěch pouze v případě, že společnost v Evropě a členských státech bude přesvědčena o tom, že je brán ohled na jejich obavy a dodržují se oprávněné etické meze.
Odůvodnění
Ve srovnání se stávajícím rámcovým programem a minulým rámcovým programem návrh Komise méně upřednostňuje etické aspekty a kritickou reflexi výzkumu.
To musí Parlament změnit.
Pozměňovací návrh
26
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl 5 „Věda ve společnosti“ bod 2 „Odůvodnění“
Vliv vědy a techniky na náš každodenní život se stále zvyšuje.
Produkty sociální činnosti a produkty utvářené sociálními nebo kulturními činiteli, vědou a technikou však zůstávají oblastí velmi vzdálenou od každodenních starostí velké části veřejnosti a řídících pracovníků v oblasti politiky a jsou i nadále předmětem nedorozumění a neopodstatněných nadějí a obav.
Sporné otázky související se vznikajícími technologiemi by měla řešit společnost na základě diskuse založené na dostatečných informacích vedoucí k správným volbám a rozhodnutím.
Vliv vědy a techniky na náš každodenní život se stále zvyšuje.
Produkty sociální činnosti a produkty utvářené sociálními nebo kulturními činiteli, vědou a technikou však zůstávají oblastí velmi vzdálenou od každodenních starostí velké části veřejnosti a řídících pracovníků v oblasti politiky a jsou i nadále předmětem nedorozumění a neopodstatněných nadějí a obav.
S rozvojem nových technologií, např. biotechnologií, se objevuje nová zásadní problematika.
Porušování základních etických zásad je možné se vyhnout pouze její přiměřenou regulací.
Sporné otázky související se vznikajícími technologiemi by měla řešit společnost na základě diskuse založené na dostatečných informacích vedoucí k správným volbám a rozhodnutím.
Odůvodnění
Ve srovnání se stávajícím rámcovým programem a minulým rámcovým programem návrh Komise méně upřednostňuje etické aspekty a kritickou reflexi výzkumu.
To musí Parlament změnit.
Pozměňovací návrh
27
Příloha I část IV „Kapacity“ oddíl 5 „Věda ve společnosti“ bod 3 „Činnosti“ odst.
1, pododstavec 2a (nový)
• kritickou úvahu o výzkumných činnostech s cílem stanovit srovnávací kritéria eticky správného výzkumu, který má náležitou úctu k lidským právům;
Odůvodnění
Ve srovnání se stávajícím rámcovým programem a minulým rámcovým programem návrh Komise méně upřednostňuje etické aspekty a kritickou reflexi výzkumu.
To musí Parlament změnit.
Pozměňovací návrh
28
Příloha I část IV „Kapacity“ nadpis 7a (nový)
ETICKÁ HLEDISKA
Při provádění tohoto rámcového programu a výzkumných činností, které z něj vyplývají, je třeba dodržovat základní etické zásady.
Ty zahrnují mimo jiné zásady uvedené v Listině základních práv EU, včetně: ochrany lidské důstojnosti a lidského života, ochrany osobních údajů a soukromí a ochrany zvířat a životního prostředí v souladu s právem Společenství a posledním zněním příslušných mezinárodních úmluv, pokynů a smluvených pravidel, např. s Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech UNESCO, Úmluvou OSN o biologických a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO).
V souladu se zásadami subsidiarity a rozdílnosti přístupů v Evropě se musí účastníci výzkumných projektů řídit stávající legislativou, nařízeními a etickými pravidly v zemích, kde se výzkum bude provádět.
Osoby, které provádějí nebo se účastní výzkumných projektů týkajících se eticky citlivých otázek, např. analýzy DNA na lidech, výzkumu prováděnému na osobách, které nejsou schopny dát k tomu informovaný souhlas, výzkumu spojenému s utrpením obratlovců atd., musí získat povolení příslušných národních nebo místních etických výborů, dříve něž zahájí činnosti spojené s výzkumem a technologickým rozvojem.
Komise bude rovněž systematicky provádět kontrolu dodržování etických zásad návrhů, které se týkají eticky citlivých otázek nebo u nichž se etická hlediska dostatečně neřešila.
Ve specifických případech se kontrola dodržování etických zásad může provést v průběhu provádění projektu.
Komise každoročně informuje Evropský parlament a Radu o svých činnostech v této oblasti a na vyžádání poskytuje informace.
Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě požaduje, aby Společenství při vytváření a provádění svých politik, včetně výzkumných politik, věnovalo řádnou pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat.
Směrnice Rady 86/609/EHS ze dne 24. listopadu 1986 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se ochrany zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely 1 požaduje, aby všechny pokusy byly plánovány tak, aby se vyhnuly strádání a zbytečné bolesti a utrpení pokusných zvířat; používaly co nejmenšího počtu zvířat; používaly zvířata s nejnižší úrovní neurofyziologické citlivosti; a způsobovaly co nejméně bolesti, utrpení, strádání nebo trvalého poškození.
O úpravě genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze uvažovat, pouze pokud jsou cíle eticky odůvodněné a podmínky jsou takové, že jsou zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržují se zásady rozmanitosti biologických druhů.
Při provádění tohoto programu bude Komise pravidelně sledovat vědecké pokroky a národní a mezinárodní ustanovení, aby měla přehled o jakémkoli vývoji.
V rámci části „Věda ve společnosti“ tohoto programu se bude provádět výzkum etiky spojené s vědeckým a technologickým vývojem.
______________________________
1 Úř. věst.
L 358, 18.12.1986, s. 1.
Směrnice pozměněná směrnicí 2003/65/ES Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst.
L 230, 16.9.2003, s. 32).
Odůvodnění
Komise navrhuje zavést tuto formulaci do specifických programů.
Rada by toto znění mohla změnit ve specifických programech, aniž by o tom Evropský parlament spolurozhodoval, proto jej EP musí zavést do rámcového programu, o němž spolurozhoduje.
Znění navrhované Komisí je v jednom ohledu příliš nepřesné, zejména je třeba zavést povinnost podávat Parlamentu zprávy.
Pozměňovací návrh
29
Příloha III oddíl „Režimy financování“ písm. a) pododstavec 6
6.
Výzkum ve prospěch konkrétních skupin (zejména malých a středních podniků)
Podpora výzkumných projektů, v nichž je hlavní část výzkumu prováděna vysokými školami, výzkumnými středisky nebo jinými právními subjekty ve prospěch konkrétních skupin, zejména malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků.
6.
Výzkum ve prospěch konkrétních skupin (zejména malých a středních podniků)
Podpora výzkumných projektů, v nichž je hlavní část výzkumu prováděna vysokými školami, výzkumnými středisky nebo jinými právními subjekty ve prospěch konkrétních skupin, zejména malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků nebo organizací občanské společnosti .
Odůvodnění
Bude-li mít občanská společnost přístup k vědeckým odborným znalostem, přispěje k tomu, aby veřejnost snáze přijala a pochopila nové technologie.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6 0099/2005 – 2005/0043(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který vypracoval stanovisko
Datum oznámení na zasedání
JURI 16.
3.
2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel Datum jmenování
Aloyzas Sakalas 12.12.2005
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
21.3.2006
Datum přijetí
3.5.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
15
8
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Berger, Rosa Díez González, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Marcin Libicki, Hans-Peter Mayer, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Gabriele Stauner, Andrzej Jan Szejna, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Hiltrud Breyer, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Miroslav Mikolášik, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Michel Rocard, Kathy Sinnott, Andrzej Tomasz Zapałowski
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Sylvia-Yvonne Kaufmann, Peter Liese, Patrizia Toia, Stefano Zappalà
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
24.
1.
2006
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013)
( KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD) )
Navrhovatelka:
Britta Thomsen
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Gender mainstreaming is of essential importance to the competitiveness and economic and social cohesion of the European model, and promoting equality between men and women is included among the Union objectives set out in the Treaties.
The targets set as part of the European competitiveness strategy (Lisbon Agenda) include raising the number of women in employment to 60% by 2010.
Furthermore it is estimated that we will need to attract and train between 600 000 and 700 000 new researchers by 2010 to meet our research needs.
And this does not take account of the expected retirement of many senior researchers over the next ten years.
The situation has become urgent.
The present proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) is designed to respond to the competitiveness and employment needs of the EU.
The Commission proposes in particular to double the FP7 budget compared with FP6, rising to EUR 67.8 billion over the period 2007-2013.
The political context and objectives for this proposal are set out in the communication
“Building the ERA of knowledge for growth” presented at the same time by the Commission, which promises that particular energy will be devoted to attracting younger generations and women to science and technology careers and integrating the gender dimension in research.
The Seventh Framework Programme will be organised in four specific programmes, called "Cooperation", "Ideas", "People", and "Capacities".
For the Committee on Women's Rights and Gender Equality of the European Parliament the third type of activities is of particular interest, since its objective is to reinforce career prospects and mobility for our researchers.
Under this item, the Commission suggests that activities supporting individual researchers, referred to as “Marie Curie” actions, will be reinforced with the aim of strengthening the human potential of European research through support to training, mobility and the development of European research careers.
The parliamentary Committee is particularly concerned about the fact that in most European countries, the numbers of female graduates are proportionately higher than those of male graduates.
In other words women present higher educational attainment than men: the gap between women and men aged 20-24 attaining secondary educational level is 5 percentage points in the EU 2004.
Women face obstacles to their scientific work simply because they are women and meanwhile the scientific labour market remains male-dominated.
The reasons for this are evident: scientists have the longest period of qualification, high levels of career insecurity and international mobility is a key element of their careers.
Not surprisingly, significantly more women professors than male professors live alone and do not have children.
To counteract the current under-representation of women in scientific professions, the Seventh Framework Programme has certainly a clear potential to undertake measures to promote female participation in science and technology.
In order not to miss this opportunity, the European Union has to ensure gender mainstreaming in its Seventh Framework Programme.
It is important that women not are excluded from grants because of their age.
Many grants have an age limit of 30 or 35 years which can not be met by many women due to maternative leave and childcare.
Insofar knowledge is at the core of the Lisbon agenda, and underpins all its elements, research and technology are, together with education and innovation, the components of the “Triangle of knowledge”.
The Seventh Framework Programme should therefore give special attention to gender equality and fully integrate the gender dimension in research, technological development and demonstration activities.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 2
(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě.
(2) Ústřední role výzkumu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou zásadní, a stanovila na další desetiletí nový strategický cíl Unie: stát se nejkonkurence-schopnější a nejdynamičtější ekonomikou světa založenou na znalostech, která bude schopna udržitelného hospodářského rozvoje zaměřeného na plnou zaměstnanost s větším množstvím lepších pracovních míst a vyšší sociální soudržnost.
Odůvodnění
Stojí za to, zmínit se o lisabonském „trojúhelníku“.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 4a (nový)
(4a) Pomoc Společenství se nemá poskytovat výzkumu, který vyžaduje zničení lidského embrya nebo který využívá materiál odebraný z lidského embrya postupem, který vede ke zničení tohoto embrya.
Odůvodnění
Evropský parlament opakovaně upozorňoval na destruktivní přístup Společenství v oblasti lidského embrya a výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 4b (nový)
(4b) S ohledem na rezoluci Valného shromáždění Organizace spojených národů ze dne 8. března 2005 (A/RES/59/280), v níž se výslovně uvádí potřeba odvrátit zdravotní rizika, Evropský parlament zdůraznil potřebu zakázat finanční a jinou podporu klonování lidí v rámci všech programů Společenství.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 9
(9) Lidský potenciál ve výzkumu a technice v Evropě by měl být posílen kvantitativně i kvalitativně.
(9) Lidský potenciál ve výzkumu a technice v Evropě by měl být posílen kvantitativně i kvalitativně, v neposlední řadě pomocí značně vyššího zapojení žen do výzkumu.
Odůvodnění
Ženy tvoří značnou část nevyužitého lidského potenciálu ve sféře výzkumu.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 14
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba podněcovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, což by mělo zajistit lepší zužitkování nevyužitého výzkumného potenciálu žen, motivovat evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, dále je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.
Za tímto účelem je potřeba se snažit o urychlené vzájemné uznávání odborné kvalifikace získané na území Společenství a kvalifikace získané v třetích zemích.
Odůvodnění
Ve snaze udržet evropské výzkumné pracovníky v Evropě a přilákat zahraniční vědecké pracovníky je nezbytné urychlit vzájemné uznávání kvalifikací získaných na území členských států a v třetích zemích, abychom nebránili pohybu výzkumných pracovníků v rámci Společenství.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 14a (nový)
(14a) V rámci tématu „lidé“ je potřeba podporovat zvídavost dětí a jejich zájem o vědu v prostředí, které vyvolává zájem dětí a mladých lidí o vědu, a to posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšováním zájmu mladých lidí o vědu a jejich účast ve vědecké činnosti.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 19
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly a plně využít potenciál těchto výzkumných pracovníků bez jakékoli formy diskriminace, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum.
Odůvodnění
Prioritou Evropské unie by mělo být co nejlepší využití potenciálu všech výzkumných pracovníků, mužů i žen, v oblasti výzkumu.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 25
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie.
V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.
(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie a Úmluvě o lidských právech a biomedicíně Rady Evropy.
V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 26
(26) V souladu se sedmým rámcovým programem bude věnována náležitá pozornost úloze žen ve vědě a výzkumu ve snaze posílit jejich aktivní roli ve výzkumu.
(26) Sedmý rámcový program bude podléhat rozhodnutí EU o rovnosti žen a mužů a jejího zohlednění v politikách Unie, jak jsou uvedeny v Amsterodamské smlouvě a v pracovním programu Komise týkajícím se rovného postavení mužů a žen .
V souladu se sedmým rámcovým programem bude věnována náležitá pozornost úloze žen ve vědě a výzkumu a vyvinuto mimořádné úsilí ve snaze posílit jejich aktivní roli ve výzkumu.
Odůvodnění
Na základě podmínek čl.
3 odst.
2 Amsterodamské smlouvy je cílem Společenství eliminovat případě nerovnosti a podporovat rovnost mezi muži a ženami v rámci všech jeho činností.
Pozměňovací návrh
10
Čl.
2 odst.
4
4.
Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě.
4.
Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu, zejména potenciálu žen, ve výzkumu a technice v Evropě.
Pozměňovací návrh
11
Čl.
2 odst.
6a (nový)
6 a.
Hledisko pohlaví a zásady rovných příležitostí a rovného zacházení s muži a ženami a boje proti všem formám diskriminace musejí být zahrnuty do veškeré činnosti, na niž se program vztahuje.
Odůvodnění
Společenství by se v souladu s čl.
3 odst.
2 Smlouvy mělo snažit o eliminaci případů nerovnosti a podporu rovnosti mezi muži a ženami v rámci všech svých činností, včetně činností, na něž se vztahuje Sedmý rámcový program pro výzkum.
Společenství by v souladu s článkem 13 Smlouvy mělo také usilovat o eliminaci všech forem diskriminace.
Pozměňovací návrh
12
Čl.
7 odst.
2 pododstavec 1
Dva roky po skončení tohoto rámcového programu dokončí nezávislí odborníci pro Komisi hodnocení jeho odůvodnění, provádění a výsledků.
Dva roky po skončení tohoto rámcového programu dokončí nezávislí odborníci pro Komisi hodnocení jeho odůvodnění, provádění a výsledků, zejména se ohledem na podporu, rozvoj a využívání schopností a potenciálu žen.
Odůvodnění
Hodnocení programu by se mělo zaměřit také na pokrok, jehož bylo dosaženo při posilování úlohy a zvyšování schopností žen ve sféře výzkumu.
Pozměňovací návrh
13
Příloha I část I Spolupráce bod 8
Devět témat také zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik EU, například v oblastech zdraví, bezpečnosti, ochrany spotřebitele, energetiky, životního prostředí, rozvojové pomoci, rybolovu, námořních záležitostí, zemědělství, dobrých životních podmínek zvířat, dopravy, vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti, sociálních věcí, soudržnosti a spravedlnosti a vnitřních věcí, společně s přípravným a doprovodným výzkumem na podporu normalizace, který je důležitý pro zvyšování kvality norem a jejich zavádění.
Devět témat také zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik EU, například v oblastech zdraví, bezpečnosti, ochrany spotřebitele, energetiky, životního prostředí, rozvojové pomoci, rybolovu, námořních záležitostí, zemědělství, dobrých životních podmínek zvířat, dopravy, vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti, sociálních věcí, rovnosti, soudržnosti a spravedlnosti a vnitřních věcí, společně s přípravným a doprovodným výzkumem na podporu normalizace, který je důležitý pro zvyšování kvality norem a jejich zavádění.
Pozměňovací návrh
14
Příloha I, část Spolupráce, téma Zdraví, oddíl Odůvodnění, odst.
2
Klinický výzkum mnoha chorob (např.rakoviny, kardiovaskulárních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.
Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, chlamydií, kardiovaskulárních a respiračních chorob, osteoporózy, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba , a neinfekčních chorob postihujících děti ) se opírá o mezinárodní hodnocení prováděná ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů.
Epidemiologický výzkum by se neměl provádět pouze na genomové a molekulární úrovni.
K dosažení významných výsledků je zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí.
K vývoji nových diagnostických a léčebných metod pro vzácné choroby a k provádění epidemiologického výzkumu v oblasti těchto chorob jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie.
Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván v národních databázích a biologických bankách , včetně veřejných bank kmenových buněk z pupečníkové krve .
Or. en
Odůvodnění
Chlamydiové infekce jsou běžnou bakteriální sexuálně přenosnou chorobou, která podle odhadů vede ve třetině případů k neplodnosti, a je tak nejčastější příčinou sterility vzniklé následkem infekce.
Z hlediska veřejného zdravotnictví na společenské úrovni musí být epidemiologický výzkum mnohem obsažnější a neměl by se provádět pouze na genomové a molekulární úrovni.
V tomto ohledu by se mělo posílit zkoumání založení veřejných bank kmenových buněk z pupečníkové krve, aby bylo možno vytvořit dostatečné zásoby , které by co největšímu počtu příjemců poskytly vysokou pravděpodobnost, že získají terapeuticky účinnou dávku pupečníkové krve, pokud je její použití klinicky indikováno.
Osteoporóza je nemoc, která postihuje velmi významný počet žen v Evropě.
Ke zlepšení kvality života postižených žen je proto nezbytný klinický výzkum v této oblasti.
Pozměňovací návrh
15
Příloha I, část Spolupráce, téma Zdraví, oddíl Odůvodnění, odst.
4
Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže.
Ve všech činnostech budou řešeny dvě strategické otázky, zdraví dětí a zdraví stárnoucí populace.
Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako je například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech podporovány.
Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání.
Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže.
Ve všech činnostech budou řešeny tři strategické otázky, zdraví dětí, zdraví žen a zdraví stárnoucí populace.
Mimoto bude do těchto strategických otázek začleněno i hledisko pohlaví.
Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako je například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech podporovány.
Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání, včetně zdraví z hlediska jednotlivých pohlaví.
Odůvodnění
Tento dodatek je nutný, protože např. tělesný stav a společenské okolnosti v případě starších osob vykazují závažné rozdíly z hlediska pohlaví.
Pozměňovací návrh
16
Příloha I, část Spolupráce, téma Zdraví, oddíl Činnosti, bod 2 odrážka 4
­– Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulární choroby, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy ).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.
– Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulární choroby, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartrózy a osteoporózy ).
Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu a s ohledem na specifika vzhledem k jednotlivým pohlavím .
Odůvodnění
Ve strategiích zaměřených na prevenci a léčbu chorob by se měly zohlednit rozdíly mezi muži a ženami.
Pozměňovací návrh
17
Příloha I, část Spolupráce, téma Zdraví, oddíl Činnosti, bod 2 odrážka 4a (nová)
- Paliativní medicína: léčba bolesti a symptomatická léčba dosud nevyléčitelných nemocí.
Léčit symptomy pacientů co nejúčinněji.
Odůvodnění
I v příštích sedmi až osmi letech nebude možno mnoho nemocí vyléčit.
Lidé budou umírat v důsledku chorob i po skončení Sedmého rámcového programu pro výzkum.
Cílem paliativní medicíny je omezit utrpení, zejména tišit bolest, ale i jiné příznaky jako žízeň, svědění nebo nauzeu i v případech, kdy příčinu choroby již nelze léčit.
Pozměňovací návrh
18
Příloha I, část Spolupráce, téma Informační a komunikační technologie, oddíl Činnosti, bod 2 odrážka 2
Domácí prostředí: komunikace, sledování, ovládání, pomoc; bezešvá interoperabilita a využívání všech zařízení; interaktivní digitální obsah a služby.
Domácí prostředí: filtrování nezákonného obsahu, komunikace, sledování, ovládání, pomoc; bezešvá interoperabilita a využívání všech zařízení; interaktivní digitální obsah a služby.
Odůvodnění
Informační a komunikační technologie (ICT) by měly umožnit filtrovat nezákonný obsah, jako např. pornografii a dětskou pornografii, které se ve zvýšené míře objevují především na Internetu.
Pozměňovací návrh
19
Příloha I, část Spolupráce, téma Sociálně-ekonomické a humanitní vědy, oddíl Cíl
Důkladné a sdílené pochopení složitých a vzájemně souvisejících sociálně-ekonomických výzev, s nimiž je Evropa konfrontována, jako je růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost, kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na poskytnutí zdokonalené znalostní základny pro politiky v dotyčných oblastech.
Důkladné a sdílené pochopení složitých a vzájemně souvisejících sociálně-ekonomických výzev, s nimiž je Evropa konfrontována, jako je růst, kvalitní pracovní místa a konkurenceschopnost , stárnutí obyvatelstva, sociální soudržnost a udržitelnost, kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na poskytnutí zdokonalené znalostní základny pro politiky v dotyčných oblastech.
Odůvodnění
Stárnoucí společnost je jedním z hlavních závažných problémů budoucnosti.
Pozměňovací návrh
20
Příloha I, část Spolupráce, téma Sociálně-ekonomické a humanitní vědy, oddíl Činnosti, bod 1
Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvíjení a integrování výzkumu v záležitostech ovlivňujících růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost , od inovací, vzdělávání, včetně celoživotního vzdělávání a role vědeckých a jiných znalostí až po vnitrostátní institucionální kontexty.
Růst, ekologicky udržitelný hospodářský rozvoj, zaměstnanost, sociální spravedlnost a rovnost mužů a žen a konkurenceschopnost: rozvíjení a integrování výzkumu v záležitostech ovlivňujících růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost , od inovací, vzdělávání, včetně celoživotního vzdělávání a role vědeckých a jiných znalostí až po vnitrostátní institucionální kontexty.
Odůvodnění
Konkurenceschopnost by neměla být žádoucí ve všech oblastech společnosti.
Pozměňovací návrh
21
Příloha I, část Spolupráce, téma Sociálně-ekonomické a humanitní vědy, oddíl Činnosti, bod 3
Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti mužů a žen, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.
Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, skloubení práce a rodiny, rovnost mezi muži a ženami, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti všem formám diskriminace, rasismu a nesnášenlivosti.
Odůvodnění
Jedním z hlavních problémů, před nímž stojí evropská společnost, je skloubení práce a rodiny.
Kromě toho musí EU řešit i další otázky, jako rovnost mezi muži a ženami a boj proti všem formám diskriminace.
Pozměňovací návrh
22
Příloha I, část Myšlenky, oddíl Činnosti, odst.
3
Vědecká rada bude sestávat z představitelů evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří budou jednat osobně, nezávisle na politických či jiných zájmech.
Její členové budou jmenováni Komisí na základě nezávislého určení.
Vědecká rada bude mimo jiné dohlížet na rozhodnutí o typu výzkumu, který bude financován, a bude ručit za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska.
Její úkoly budou zahrnovat zejména vývoj ročního pracovního programu, vytvoření procesu odborného posouzení, jakož i sledování a kontrolu kvality provádění programu z vědeckého hlediska.
Vědecká rada bude sestávat z představitelů evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří budou jednat osobně, nezávisle na politických či jiných zájmech.
Mezi členy vědecké rady bude vždy alespoň 40 % mužů anebo žen.
Její členové budou jmenováni Komisí na základě nezávislého určení.
Vědecká rada bude mimo jiné dohlížet na rozhodnutí o typu výzkumu, který bude financován, a bude ručit za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska.
Její úkoly budou zahrnovat zejména vývoj ročního pracovního programu, vytvoření procesu odborného posouzení, jakož i sledování a kontrolu kvality provádění programu z vědeckého hlediska.
Odůvodnění
Tento dodatek je nutný, aby se zajistilo, že evropská vědecká rada bude splňovat cíl, kterým je alespoň 40 % žen v poradních orgánech.
Pozměňovací návrh
23
Příloha I, část Lidé, oddíl Odůvodnění, odst.
1
Velký počet vysoce odborně vzdělaných a kvalifikovaných výzkumných pracovníků je nejen nezbytnou podmínkou pro vědecký pokrok a pro podporu inovace, nýbrž i důležitým činitelem pro přilákání a udržení investic do výzkumu poskytovaných veřejnými a soukromými subjekty.
Na pozadí rostoucí konkurence na světové úrovni je vytvoření otevřeného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky a diverzifikaci dovedností a profesní dráhy výzkumných pracovníků podstatné pro podporu přínosné cirkulace výzkumných pracovníků a jejich znalostí, jak v Evropě, tak i ve světovém měřítku.
Velký počet vysoce odborně vzdělaných a kvalifikovaných výzkumných pracovníků je nejen nezbytnou podmínkou pro vědecký pokrok a pro podporu inovace, nýbrž i důležitým činitelem pro přilákání a udržení investic do výzkumu poskytovaných veřejnými a soukromými subjekty.
Na pozadí rostoucí konkurence na světové úrovni je vytvoření otevřeného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky prostého všech forem diskriminace a diverzifikaci dovedností a profesní dráhy výzkumných pracovníků podstatné pro podporu přínosné cirkulace výzkumných pracovníků a jejich znalostí, jak v Evropě, tak i ve světovém měřítku.
Odůvodnění
Evropský výzkumný trh by měl být prost všech forem diskriminace, aby byl přilákal co nejvíce lidí, včetně žen, a umožnil EU, aby se stala v souladu s lisabonskými cíly konkurence-schopnější.
Pozměňovací návrh
24
Příloha I, část III Lidé, oddíl 2 Odůvodnění, odst.
2
Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně podněcování průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu.
Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně podněcování průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí Evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu.
Mužům a ženám bude zaručena stejná možnost mobility, a proto bude zaměření na pohlaví a rodinné povinnosti základní podmínkou podpory mobility výzkumných pracovníků.
Pozměňovací návrh
25
Příloha I, část III Lidé, oddíl 3 Činnosti, bod 2
Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj: podpora profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků.
Za účelem doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti a/nebo mezioborové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky, kteří zvláště potřebují další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se vracejí k výzkumné profesi, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně pracovního místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci vnitrostátní/mezinárodní mobility.
Tato akce bude prováděna prostřednictvím jednotlivých stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství a prostřednictvím spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů.
Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj: podpora profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků.
Za účelem doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti a/nebo mezioborové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky, kteří zvláště potřebují další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se vracejí k výzkumné profesi, zejména po mateřské a rodičovské dovolené, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně pracovního místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci vnitrostátní/mezinárodní mobility.
Tato akce bude prováděna prostřednictvím jednotlivých stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství a prostřednictvím spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů.
Odůvodnění
V oblasti výzkumu nemají ženy stejné možnosti postupu jako muži.
Sedmý rámcový program pro výzkum by proto měl podpořit profesionální rozvoj žen.
Měly by se také vytvořit nezbytné podmínky, které ženám po mateřské dovolené a mužům a ženám po rodičovské dovolené umožní opět pracovat.
Pozměňovací návrh
26
Příloha I, část IV Kapacity, téma „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“, oddíl Odůvodnění, odst.
1a (nový)
Kromě toho bude vyvinuto zvláštní úsilí zaměřené na zvýšení podílu žen v průmyslovém výzkumu, kde nyní ženy tvoří pouhých 15 % výzkumných pracovníků.
Odůvodnění
Ve veřejném sektory je podíl výzkumných pracovnic řádově 30 %, účast žen na průmyslovém výzkumu však tvoří pouze 15 %.
Vzhledem k tomu, že v průmyslu existuje nedostatek výzkumných pracovníků, se pro řešení tohoto problému učinilo velmi málo.
Některé firmy z vlastního popudu vypracovaly strategie na zvýšení vlastní atraktivnosti v očích žen tím, že změnily svou pracovní kulturu a systémy náboru pracovníků.
Pozměňovací návrh
27
Příloha I, část IV Kapacity, téma „Věda ve společnosti“, oddíl Odůvodnění, odst.
1b (nový)
Evropská politika výzkumu bude úspěšná, pouze pokud budou lidé v Evropě obecně i v jednotlivých členských státech přesvědčeni, že se řeší jejich problémy a že se dodržují legitimní etická omezení, která je podle jejich názoru potřeba ve výzkumu zavést.
Or. en
Odůvodnění
Z návrhu Komise vzniká dojem, že hlavním problémem je přesvědčit veřejné mínění.
Na druhou stranu je velmi důležité, aby výzkumní pracovníci naslouchali obavám společnosti a dodržovali daná omezení.
Pozměňovací návrh
28
Příloha I, část IV Kapacity, téma „Věda ve společnosti“, oddíl Činnosti, bod 3a (nový)
kritickou úvahu o výzkumné činnosti s cílem stanovit normy eticky zdůvodnitelného výzkumu s přihlédnutím k základním právům;
Or. en
Odůvodnění
Je potřeba jasněji zmínit etická omezení ve vědě a společenskou část programu.
Pozměňovací návrh
29
Příloha I, část IV Kapacity, téma „Věda ve společnosti“, oddíl Činnosti, bod 4
- výzkum rovnosti žen a mužů, včetně integrace problematiky rovnosti žen a mužů do všech oblastí výzkumu a role žen ve výzkumu.
- výzkum rovnosti žen a mužů, včetně integrace problematiky rovnosti žen a mužů do všech oblastí výzkumu a propagace žen ve výzkumu, a podpora výzkumné infrastruktury/sítě ERA a koordinace mezi iniciativami EU a regionálními a národními iniciativami.
Odůvodnění
Viz odůvodnění pozměňovacího návrhu 8.
Pozměňovací návrh
30
Příloha I, část IV Kapacity, téma „Věda ve společnosti“, oddíl Činnosti, bod 5
vytváření prostředí, které u mladých lidí vyvolává zájem o vědu, posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšování zájmu o vědu a účast ve vědecké činnosti u mladých lidí;
vytváření prostředí prostého všech stereotypů , které u mladých lidí vyvolává zájem o vědu, posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, zvyšováním zájmu o vědu a plné účasti ve vědecké činnosti u mladých lidí;
Odůvodnění
Je důležité vytvořit „vědecké“ prostředí prosté všech stereotypů s cílem podpořit plnou účast ve vědecké činnosti u děvčat a chlapců a posílit vědecké vzdělávání nejen ve školách, ale i v ostatních příslušných institucích.
Pozměňovací návrh
31
Příloha I, část IV Kapacity, téma „Věda ve společnosti“, oddíl Činnosti, bod 7b (nový)
záruku dětských zařízení, jak bylo schváleno na zasedání Evropské rady v Barceloně v roce 2002, podle níž by měly členské státy do roku 2010 zajišťovat péči alespoň pro 90 % dětí mezi třetím rokem věku a věkem povinné školní docházky a alespoň pro 33 % dětí mladších tří let;
Odůvodnění
Dostatečné množství vhodných zařízení péče o děti je velmi důležité zejména pro zaměstnané ženy s dětmi.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6‑0099/2005 – 2005/0043(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor, který vypracoval stanovisko
Datum oznámení na zasedání
FEMM12.5.2005
Užší spolupráce
Ne
Navrhovatelka Datum jmenování
Britta Thomsen 20.6.2005
Projednání ve výboru
28.11.2005
24.1.2006
Datum přijetí
24.1.2006
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
27
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Edite Estrela, Věra Flasarová, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Anneli Jäätteenmäki, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Konrad Szymański, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Anna Hedh, Mary Honeyball, Elisabeth Jeggle, Karin Jöns, Christa Klaß, Kartika, Maria Martens, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Bernadette Vergnaud
Náhradník (ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
Referenční údaje
KOM(2005)0119 – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD)
Datum předložení EP
6.4.2005
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
ITRE 27.4.2005
Výbory požádané o stanovisko Datum oznámení na zasedání
BUDG 27.4.2005
ENVI 27.4.2005
TRAN 27.4.2005
REGI 27.10.2005
AGRI 27.4.2005
PECH 9.6.2005
JURI 16.3.2006
FEMM 12.5.2005
Nezaujaté stanovisko(a) Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Jerzy Buzek 31.3.2005
Předchozí zpravodaj(ové)
Zjednodušený postup – datum rozhodnutí
Zpochybnění právního základu Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
Změna finanční dotace Datum, kdy výbor BUDG zaujal stanovisko
Konzultace EP s Evropským hospodářským a sociálním výborem – datum rozhodnutí na zasedání
Konzultace EP s Výborem regionů –
datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
21.6.2005
13.7.2005
12.9.2005
4.10.2005
11.10.2005
22.11.2005
29.11.2005
16.1.2005
25.1.2005
20.2.2006
19.4.2006
24.4.2006
4.5.2006
12.5.2006
Datum přijetí
30.5.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
–
36
7
2
Členové přítomní při závěrečném hlasování
John Attard-Montalto, Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Vincenzo Lavarra, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Alejo Vidal-Quadras Roca
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
María del Pilar Ayuso González, Avril Doyle, Cristina Gutiérrez-Cortines, Edit Herczog, Toine Manders, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Giovanni Berlinguer (Pia Elda Locatelli), Hiltrud Breyer (Claude Turmes), Kathy Sinnott
Datum předložení
1.6.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
