Vesmír - bojiště hospodářských a vojenských zájmů
Bezpečnost a obrana
2007-05-07 - 17:31
Nosná raketa Ariane 5 je chloubou evropského vesmírného programu
"Kdo ovládá vesmír, ovládá svět," řekl začátkem šedesátých let bývalý americký prezident Lyndon B.
Johnson.
Dnes USA nebe nad zemí skutečně ovládají a investují ve velkém do moderních vojenských vesmírných technologií.
Jejich příklad následují státy jako Indie a Čína, zatímco Evropa je především aktivní v oblasti civilních projektů.
Mezi poslanci proto narůstají obavy z postupující militarizace vesmíru.
Ve středu 2. května se na téma "Dobývání vesmíru" konala parlamentní diskuze.
Vesmírné technologie dnes zasahují do všech oblastí našeho života.
Telekomunikace, bankovnictví a navigační systémy jsou řízeny z družic, které obíhají nad naší zeměkoulí.
Jejich prostřednictvím je dnes možné řídit záchranné operace při přírodních katastrofách, předvídat klimatické změny, podporovat zemědělství.
Vojenské družice mohou dohlížet na pašování drog anebo zbraní, monitorovat pohyb teroristických organizací a podporovat zásahy v krizových oblastech.
Bezpochybné přínosy ovšem zastiňuje i skutečnost, že se na oběžné dráze již dlouhou dobu vede boj o to, kdo ovládne vesmír vojensky.
Čeká nás nová kapitola "hvězdných válek"?
Vesmírný výzkum je rostoucí odvětví
Celosvětově investice do vesmírného průmyslu posilují.
Hospodářský objem tohoto odvětví se odhaduje na 90 miliard euro, každoročně roste o sedm procent.
Evropa se s nosnými raketami typu Ariane pevně etablovala na družicovém trhu, členské země EU ovládají čtyřicet procent obchodu v této oblasti (výroba družic, jejich přeprava na oběžnou dráhu a podpůrné služby).
Největší podniky se nacházejí ve Francii, v Německu a v Itálii, část vesmírného průmyslu se sídlí také ve Velké Británii, ve Španělsku a v Belgii.
Odvětví zaměstnává okolo 28,000 lidí.
V oblasti civilního využívání vesmírných technologií hraje významnou roli Evropská kosmická agentura ESA, investuje okolo 6 miliard euro ročně do civilního využívání vesmírných technologií.
Evropská unie navíc poskytuje na období 2007-2013 1,4 miliardy euro na vesmírné projekty v rámci sedmého rámcového programu pro vědu a výzkum.
Oproti americkým rozpočtům je však podíl Evropy nadále skromný.
V USA se prostředky pro civilní vesmírné programy se pohybují okolo 15 miliard euro ročně a výdaje na vojenské projekty dokonce okolo 19 miliard euro.
Washingtonu je hnací silou při financování vojenských aktivit ve vesmíru.
Mnoho poslanců se proto ptá, zda nehrozí světu nová éra vesmírného zbrojení.
Čekají nás hvězdné války?
Evropský parlament pozval řadu uznávaných odborníků, aby přednesli své názory na současný vývoj.
Rebecca Johnson z londýnského Institutu pro diplomacii a odzbrojování nedávno vydala zprávu o evropské vesmírné politice a jejím vlivu na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku EU.
Na otázku o hrozící militarizaci vesmíru odpovídá: "Na jedné straně nabízí vesmír nevídané možnosti zajistit v Evropě bezpečnost v oblastech jako jsou přírodní a humanitární katastrofy, může pomáhat při řešení vojenských krizí a při boji se zločinem.
Musíme si však také uvědomit, že nám do jisté míry hrozí, že se z vesmíru stane bojiště."
Vzhledem k politice USA dodává: "Řada vojenských stratégů zastává názor, že kdo ovládne vesmír, dosáhne vojenské a hospodářské nadvlády na světě."
Další účastníci rozpravy zmínili incident ze 7. ledna 2007, kdy Čína sestřelila na oběžné dráze jednu ze svých družic a dokázala tím, že má schopnosti a kapacity své vesmírné zbraně použít proti komukoliv.
Evropa potřebuje vlastní vesmírnou politiku
Rozprava v Evropském parlamentu podpořila záměr vytvořit společnou evropskou vesmírnou politiku.
V dubnu předložila Evropská komise a Evropská kosmická agentura (ESA) společné prohlášení, ve kterém je kladen důraz na mírové využívání vesmíru: "Strategický záměr evropské vesmírné politiky bude založen na mírovém průzkumu vesmíru všemi státy."
Dokument navíc doporučuje kroky, kterými má být zvýšena efektivita společného evropského postupu při prosazování těchto cílů.
Rebecca Johnston komentovala tento krok slovy, že je nutné rozlišit přípustné a nepřípustné využívání vesmírných technologií.
Rozdílný přístup EU a USA: Galileo a GPS
Poslanci zdůraznili, že evropská politika vesmírného výzkumu by měla klást důraz na prosazování mírového využívání vesmírných technologií i za hranicemi EU.
Jeden z příkladů je zavedení evropského družicového navigačního systému Galileo.
Na rozdíl od současného amerického systému GPS, který spravuje americká armádao bude Galileo pod civilní správou.
Německý předseda podvýboru pro obranu a bezpečnost Karl von Wogau (ELS-ED) vyzval vlády členských zemí, aby opustily své úzce zaměřené národní vesmírné programy a věnovaly se evropským projektům.
Připomněl, že i Evropská unie bude potřebovat své vlastní vojenské kapacity ve vesmíru: "Potřebujeme informační družice pro vojenské účely, abychom mohli chránit vnější hranice EU a citlivou infrastrukturu, a byli včas varování například před vlnami tsunami."
Další kroky
Ministři z členských zemí EU a zástupci členů Evropské kosmické agentury ESA se sejdou 22 května 2007 na "Vesmírném summitu" a budou diskutovat o nově navržené společné politice.
Členství v ESA se liší od členství v EU - agentura má v současné době 17 členů (včetně Švýcarska a Norska, kteří nejsou členy EU).
Česká republika, Maďarsko a Rumunsko mají podepsanou s ESA pětiletou smlouvu o spolupráci, která jim umožňuje zapojení se do většiny programů a je předstupněm k plnému členství.
20070507STO06304 Tisková zpráva (AJ) Podvýbor pro obranu a bezpečnost Evropská komise: vesmírná politika Evropská kosmická agentura ESA
CS
1
PHOTO
20070507PHT06377.jpg
CS
3
LINK
/meetdocs/2004_2009/organes/sede/sede_20070502_1500_audition.htm#
CS
4
LINK
http://ec.europa.eu/enterprise/space/index_en.html
CS
5
LINK
http://www.esa.int/esaCP/index.html
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06168 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
