29.
6.
2011 B7-0387/2011 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě otázek k ústnímu zodpovězení B7‑0316/2011 a O‑000110/2011
v souladu s čl.
110 odst.
2 jednacího řádu
o změně maďarské ústavy
Marie-Christine Vergiat
za skupinu GUE/NGL
PE465.713v01-00 B7‑0387/2011 Usnesení Evropského parlamentu o změně maďarské ústavy
Evropský parlament ,
– s ohledem na články 2, 3, 4, 6 a 7 Smlouvy o Evropské unii (SEU), články 49, 56, 114, 167 a 258 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), Listinu základních práv Evropské unie a Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod (ECHR), která pojednává o dodržování, ochraně a prosazování základních práv,
– s ohledem na novou maďarskou ústavu, přijatou dne 18. dubna 2011 Národním shromážděním Maďarské republiky, kterou podepsal prezident Maďarska dne 25. dubna 2011 a která vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012 (dále jen „ústava“),
– s ohledem na stanovisko č. CDL(2011)001 a CDL(2011)016 Benátské komise pro demokracii prostřednictvím práva Rady Evropy, z nichž se první týká tří právních oblastí vyplývajících z procesu přípravy nové maďarské ústavy a druhé nové maďarské ústavy,
– s ohledem na návrh usnesení č. 12490 o závažných překážkách v oblasti právních předpisů a lidských práv v Maďarsku, který byl předložen dne 25. ledna 2011 v Parlamentním shromáždění Rady Evropy,
– s ohledem na rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva č. 30141/04 (Schalk a Kopf vs. Rakousko), a zejména jeho obiter dicta ,
– s ohledem na otázky k ústnímu zodpovězení, které předložil Evropský parlament k nové maďarské ústavě, a na prohlášení Rady a Komise o změně maďarské ústavy a s ohledem na diskuzi, která se konala dne 8. června,
– s ohledem na čl.
110 odst.
2 jednacího řádu,
A vzhledem k tomu, že Evropská unie je založena na hodnotách demokracie a právního státu, jak je uvedeno v čl.
2 Smlouvy o Evropské unii, jednoznačném dodržování základních práv a svobod, jak je zakotveno v Listině základních práv Evropské unie a v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, a vzhledem k uznávání právní síly uvedených práv, svobod a zásad, což dále dokazuje připravované přistoupení EU k ECHR, a vzhledem k zásadě nediskriminace a pluralizmu,
B. vzhledem k tomu, že Maďarsko podepsalo Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a další mezinárodní právní nástroje, které ho zavazují k tomu, aby respektovalo a uplatňovalo zásady oddělení pravomocí, uplatňovalo systém kontrolních a vyvažujících mechanizmů a prosazovalo dodržování demokracie a lidských práv,
C. vzhledem k tomu, že přestože příprava a schválení nové ústavy spadá do působnosti členských států, členské státy, ať už současné nebo ty, které se nacházejí v procesu přistoupení k EU, a EU mají povinnost zajistit, aby byl obsah ústavy a postup jejího schvalování v souladu s hodnotami EU, Listinou základních práv, Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a aby text a duch přijaté ústavy nebyl s těmito hodnotami a nástroji v rozporu; vzhledem k tomu, že to zcela jasně dokládá skutečnost, že řada současných členských států EU musela přepracovat a pozměnit svou ústavu, aby si zajistily přistoupení k EU, nebo přizpůsobit svou ústavu požadavkům smluv EU vyplývajícím z přistoupení,
D. vzhledem k tomu, že Benátská komise s politováním konstatovala, že „proces vytváření ústavy, včetně návrhu a konečného schválení nové ústavy, byl poznamenán nedostatečnou transparentností, nedostatky v dialogu mezi parlamentní většinou a opozicí, nedostatečnou možností vedení vhodné veřejné diskuze a velmi omezenou časovou lhůtou“ Bod 144.
a že ústava je „všeobecně přijímaným rámcem obvyklých demokratických postupů ... (který je) základním předpokladem zcela úspěšného a legitimního procesu vytváření ústavy“ Bod 12.
, který „by se měl zakládat na co nejširším konsenzu v maďarské společnosti“ Bod 21.
,
E. vzhledem k tomu, že ústavu široce kritizovaly maďarské, evropské i mezinárodní nevládní a jiné organizace, včetně zástupců vlád členských států, a že tato ústava byla schválena pouze na základě hlasů poslanců vládnoucích stran, a proto v souvislosti s ní chyběl uvedený politický a společenský konsenzus a diskuze,
F. vzhledem k tomu, že Evropský parlament sdílí obavy ohledně omezeného systému kontrolních a vyvažujících mechanizmů, které vyjádřila Benátská komise, a v důsledku toho i ohledně fungování samotné demokracie, zejména pokud jde o ustanovení týkající se pravomocí parlamentní většiny, podrývání výsadních práv a pravomocí Ústavního soudu a fungování soudů a soudců coby nezávislých garantů právního státu, což může ohrozit nezávislost maďarského soudnictví,
G. vzhledem k tomu, že v ústavě není jednoznačně uvedena řada práv a povinností, které je Maďarsko na základě svých mezinárodních právních závazků povinno dodržovat a prosazovat, jako je zákaz trestu smrti, zákaz diskriminace na základě sexuální orientace, možnost celoživotního trestu odnětí svobody bez možnosti předčasného propuštění a pozastavení či omezení základních práv na základě zvláštních právních nařízení,
H. vzhledem k tomu, že hodnoty zakotvené v nové ústavě a nejasné formulace základních pojmů jako je „rodina“ a právo na život od okamžiku početí, vedou k riziku diskriminace určitých skupin společnosti, zejména národnostních, náboženských a sexuálních menšin, neúplných rodin, osob žijících v registrovaném partnerství a žen,
I. vzhledem k tomu, že nová ústava výslovně nezaručuje, že Maďarsko bude respektovat územní celistvost jiných států, a nedostatek takových záruk a zároveň nejasná formulace preambule, zejména částí týkajících se závazků maďarského státu vůči občanům maďarské národnosti žijícím v zahraničí, by mohla vytvořit legislativní základ pro aktivity, které by sousední země mohly vnímat jako vměšování se do svých vnitřních záležitostí, což by mohlo vést ke zvýšení napětí v regionu,
J. a vzhledem k tomu, že začlenění Listiny základních práv Evropské Unie do nové ústavy by mohlo vést k překrývání kompetencí mezi maďarskými a mezinárodními soudy, jak se zdůrazňuje ve stanovisku vydaném Benátskou komisí,
K. vzhledem k tomu, že ústava požaduje schválení více než 50 tzv. základních zákonů, které je také nutné přijmout ústavní dvoutřetinovou většinou, což povede k celé řadě problémů, pokud jde o institucionální systém Maďarska, uplatňování základních práv a také kulturní, náboženské, sociálně-ekonomické a finanční politiky, což z jejich schválení činí v podstatě součást ústavního procesu, a tudíž existuje riziko, že pravomoci a působnost budoucích parlamentů a vlád budou v těchto oblastech politik prohlášeny za neplatné, a vzhledem k tomu, že ústava poskytuje preambuli právní význam, což by mohlo mít právní a politické důsledky a vést k právní nejistotě,
L. vzhledem k tomu, že podle ústavy bude muset být řada otázek, jako např. základní předpisy týkající se daňového a důchodového systému, které obvykle spadají do kompetence vlády či do běžného rozhodování zákonodárného orgánu, upravena prostřednictvím základních zákonů, což svazuje ruce jakékoli budoucí vládě, která nebude mít ústavní většinu,
M. vzhledem k tomu, že neparlamentní orgán, Rada pro rozpočet, která má omezenou demokratickou legitimitu, bude mít právo vetovat schválení všeobecného rozpočtu Národním shromážděním, což může vést k rozpuštění Národního shromáždění ze strany hlavy státu, a tím silně omezit prostor pro činnost demokraticky zvoleného zákonodárného sboru;
N. vzhledem k tomu, že souběžně se schválením nové ústavy vláda Maďarska a vládní strany přistoupily k rozsáhlým změnám na klíčových postech, jako je nový nejvyšší státní zástupce, předseda Nejvyššího kontrolního úřadu a předseda Rady pro rozpočet; vzhledem k tomu, že podle nové ústavy bude stávající funkční období předsedy Nejvyššího soudu ukončeno a maďarský parlament, v němž mají vládní strany dvoutřetinovou většinu, bude volit předsedu Rady pro fiskální záležitosti přímo, a vzhledem k tomu, že vládní strany před nedávnem navrhly a zvolily pět členů Ústavního soudu,
O. vzhledem k tomu, že se Parlamentní shromáždění Rady Evropy rozhodlo vypracovat zprávu o ústavě, která bude vycházet z výsledků probíhajícího přehodnocení maďarské ústavy provedeného Benátskou komisí,
P. vzhledem k tomu, že volební program vládních stran nehovořil o navrhování a schvalování nové ústavy,
Q. vzhledem k tomu, že generální tajemník OSN Pan Ki-mun uvedl, že „by byl rád, kdyby se maďarská vláda snažila získat rady a doporučení v rámci své země i od Rady Evropy nebo OSN“, a že se domnívá, že Maďarsko jako členský stát Evropské unie by se mělo obrátit na evropské instituce a požádat je o radu a přehodnocení ústavy,
R. vzhledem k tomu, že ministerský předseda Maďarska Viktor Orbán prohlásil, že je ochoten ústavu k tomuto přehodnocení předložit,
1. vyjadřuje značné znepokojení nad maďarskou ústavou týkající se řady závažných problémů, obav a doporučení a naprosto sdílí kritický pohled Benátské komise týkající se mlhavé formulace ústavy, pokud jde o klíčové oblasti, jako je soudnictví a základní práva občanů, a o vysoký počet kulturních, náboženských, sociálně-ekonomických a finančních strategií, které se budou schvalovat dvoutřetinovou většinou prostřednictvím základních zákonů, zatímco by se o nich mělo hlasovat na základě většinového hlasování zvolených zákonodárců; souhlasí s připomínkami Komise, které se týkají preambule ve vztahu k výkladu ústavy;
2. domnívá se, že by maďarské orgány měly okamžitě převzít politickou odpovědnost a reagovat na mnohé obavy a doporučení, jež byly vyjádřeny na mezinárodní i vnitrostátní úrovni, a aktivně se v rámci nadcházející přípravy návrhu a schvalování základních právních předpisů, jak je stanoveno v ústavě, snažit dosáhnout široké dohody, zajistit větší transparentnost, skutečné zapojení všech politických stran a celé společnosti a rozsáhlou diskuzi;
3. vyjadřuje velké znepokojení nad nedostatkem explicitních záruk v oblasti všech základních občanských a sociálních práv v souladu s mezinárodními závazky Maďarska, absencí zákazu trest smrti, ukládáním celoživotního trestu odnětí svobody bez možnosti předčasného propuštění a diskriminací na základě sexuální orientace a nad tím, zda občané Maďarska získávají základní práva při narození, aniž by byli vázáni jakýmikoli povinnostmi;
4. s politování zdůrazňuje, že současné znění preambule stále umožňuje právní nejednoznačnost, co se týče stejného rozsahu ochrany práv každého občana, odluky církve od státu, svobody tisku jakožto práva jednotlivců a nikoli pouze jako povinnosti státu; opakuje své pevné přesvědčení, že každý občan má nárok na stejnou ochranu svých práv bez ohledu na to, k jaké náboženské, sexuální, národnostní či jiné společenské skupině patří, tak jak je uvedeno v článku 21 Listiny základních svobod,
5. vyjadřuje své znepokojení nad nejasnou formulací preambule, která jednoznačně nezajišťuje, že Maďarsko bude respektovat územní celistvost jiných států, pokud jde o občany maďarské národnosti žijící v zahraničí;
6. upozorňuje maďarské orgány, že je nutné, aby znovu potvrdily nezávislost soudnictví tím, že jednoznačně zajistí nezávislost vedoucích pracovníků v rámci systému soudnictví, bez výjimek obnoví právo Ústavního soudu na kontrolu právních předpisů vztahujících se k rozpočtu, jak požadují právní předpisy a judikatura vztahující se k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, a přehodnotí ustanovení o nižším povinném důchodovém věku soudců;
7. důrazně opakuje své přesvědčení, že je třeba, aby budoucí základní zákony, které by mohly upravovat otázky, jako jsou potraty, rodinná politika, daňový a důchodový systém a další otázky v rámci obecné kulturní, náboženské, mravní, sociálně-ekonomické a finanční politiky, musejí budoucím vládám a demokraticky zvoleným zákonodárcům umožnit o těchto otázkách rozhodovat, aniž by tyto politiky byly zakotveny v ústavě a v příliš podrobných základních zákonech;
8. znovu opakuje své přesvědčení o nezbytnosti zřízení nezávislého a demokraticky zvoleného rozpočtového orgánu;
9. připomíná, že začlenění Listiny základních práv do ústavy nesmí vést k problémům s jejím výkladem a k překrývání kompetencí mezi maďarskými soudy, Ústavním soudem a Evropským soudním dvorem a nesmí měnit hierarchii právních závazků vycházejících z různých mezinárodních právních nástrojů;
10. vyjadřuje své politování nad zrušením možnosti podat u Ústavního soudu žalobu ve veřejném zájmu (tzv. „actio popularis“) a zdůrazňuje svůj názor, že větší demokratická legitimita vede k nutnosti zachovat demokratické nástroje, jako je skupinová žaloba nebo funkce prostředníka, jímž je např. veřejný ochránce práv;
11. vyzývá Evropskou komisi, aby na základě Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, Listiny základních práv, litery a ducha Smluv a právních přepisů Unie provedla důkladné a zevrubné hodnocení a analýzu maďarské ústavy a nadcházejícího schválení základních zákonů;
12. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Radě Evropy, vládám a parlamentům členských států, Agentuře pro základní práva, OBSE a Radě Evropy.
