A7-0155/2010
12.
5.
2010
ZPRÁVA
o genderových aspektech poklesu hospodářství a finanční krize
(2009/2204(INI))
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví
Zpravodaj:
Raül Romeva i Rueda
PE 439.236v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................13
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................18
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o genderových aspektech poklesu hospodářství a finanční krize
( 2009/2204(INI) )
Evropský parlament,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2008 nazvané „Lepší rovnováha mezi pracovním a soukromým životem: silnější podpora pro sladění profesního, soukromého a rodinného života“ ( KOM(2008)0635 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 o plánu evropské hospodářské obnovy ( KOM(2008)0800 ),
– s ohledem na sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady ze dne 4. března 2009 nazvané „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ( KOM(2009)0114 ),
– s ohledem na pracovní dokument Komise ze dne 24. listopadu 2009 o konzultaci o budoucí strategii „EU 2020“ ( KOM(2009)0647 ),
– s ohledem na zprávu Komise ze dne 3. října 2008 nazvanou „Provádění barcelonských cílů týkajících se zařízení péče o děti předškolního věku“ ( KOM(2008)0638 ),
– s ohledem na zprávu Komise ze dne 27. února 2009 o rovnosti žen a mužů – 2009 ( KOM(2009)0077 ),
– s ohledem na zprávu Komise ze dne 18. prosince 2008 o rovnosti žen a mužů – 2010 ( KOM(2009)0694 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. června 2000 nazvané „Směrem k rámcové strategii Společenství v oblasti rovnosti žen a mužů (2001–2005)“ ( KOM(2000)0335 ) a na výroční zprávy Komise o rovnosti žen a mužů v Evropské unii za roky 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 a 2008 ( KOM(2001)0179 , KOM(2002)0258 , KOM(2003)0098 , KOM(2004)0115 , KOM(2005)0044 , KOM(2006)0071 , KOM(2007)0049 a KOM(2008)0010 ),
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (přepracované znění)
Úř. věst.
L 204, 26.7.2006, s. 23. ,
– s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uplatňování zásady rovného zacházení pro muže a ženy samostatně výdělečně činné a o zrušení směrnice 86/613/EHS ( KOM(2008)0636 ), který předložila Komise dne 3. října 2008,
– s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň ( KOM(2008)0637 , který Komise předložila dne 3. října 2008,
– s ohledem na postup ratifikace Úmluvy Rady Evropy o opatření proti obchodování s lidmi (CETS č. 197),
– s ohledem na akční rámec pro rovnost žen a mužů, který byl přijat evropskými sociálními partnery dne 22. března 2005,
– s ohledem na návrh doporučení Rady Evropy ze dne 4. května 2009 o dopadu hospodářské a finanční krize na ženy, dokument 11891,
– s ohledem na Evropský pakt pro rovnost žen a mužů, který přijala Evropská rada ve dnech 23. a 24. března 2006,
– s ohledem na poradní výbor pro rovné příležitosti žen a mužů a jeho stanovisko k rozdílům v odměňování žen a mužů, jež bylo přijato dne 22. března 2007,
– s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2006 o přistěhovalectví žen: úloha a postavení přistěhovalkyň v Evropské unii
Úř. věst.
C 313E, 20.12.2006, s. 118. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2007 o plánu pro dosažení rovného postavení žen a mužů (2006–2010)
Úř. věst.
C 301E, 13.12.2007, s. 56. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 3. září 2008 o rovnosti žen a mužů
Úř. věst.
C 295E, 4.12.2009, s. 35. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 obsahující doporučení Komisi o uplatňování zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy
Úř. věst.
C 16E, 22.1.2010, s. 21. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce
Přijaté texty, P6_TA(2009)0371 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2009 o dopadech celosvětové finanční a hospodářské krize na rozvojové země a rozvojovou spolupráci
Přijaté texty, P7_TA(2009)0029 . ,
– s ohledem na publikaci Eurostatu Statistics in focus (Statistika v kostce) č. 53/2009 o prudkém nárůstu nezaměstnanosti v EU,
–
– s ohledem na publikaci Eurostatu Statistics in focus (Statistika v kostce) č. 97/2009 o recesi v EU27 a odlišné délce a hloubce poklesu v jednotlivých odvětvích a zemích,
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A7-0155/2010 ),
A. každoroční bezplatné celkové vzhledem k tomu, že světová ekonomika se nyní nachází v recesi, která je nejzávažnější od doby Velké hospodářské krize a má nepříznivé sociální důsledky nejen na celou EU, ale i na okolní svět; vzhledem k tomu, že hospodářská a finanční krize v Evropě má negativní dopad zvláště na ženy, které jsou více vystaveny nejistotě v zaměstnání, více vystaveny propouštění a méně chráněny systémy sociálního zabezpečení, a že této situaci Rada, Komise a členské státy dosud nevěnovaly zaslouženou pozornost;
B. vzhledem k tomu, že první vlna krize zvláště postihla finanční odvětví a také stavební a automobilový průmysl, kde dominují muži, a proto jí byla věnována zvýšená pozornost, zatímco druhá vlna krize postihla stejnou měrou maloobchod, sektor služeb obecně a turistický ruch, kde nejčastěji převládají ženy; proto je třeba se ve vnitrostátních plánech obnovy a v Plánu evropské hospodářské obnovy zabývat dopady a řešením hospodářské a sociální krize z pohledu rovnosti žen a mužů,
C. vzhledem k tomu, že přední ekonomové upozorňují na to, že snížená úvěrová schopnost bank, která recesi spustila, byla téměř doslova katastrofou způsobenou muži, vzhledem k tomu, že o reakci na úrovni států i na mezinárodní úrovni – která dostatečně nezahrnuje aspekt rovnosti žen a mužů – také rozhodují hlavně muži; vzhledem k tomu, že je důležité, aby ženy, které mají obecně vyšší vzdělání než muži, byly plně zapojeny do rozhodovacího procesu v politické, hospodářské a finanční oblasti, stejně jako do dohod sociálních partnerů;
D. vzhledem k tomu, že podle nedávných studií se pouze 5 % žen účastní rozhodovacího procesu ve finančních institucích Unie, že všichni guvernéři centrálních bank všech 27 členských států jsou muži, a vzhledem k tomu, že podle výzkumů mají ženy jiný styl řízení, který se vyznačuje snahou vyhnout se riziku a větším zaměřením na dlouhodobou perspektivu,
E. vzhledem k tomu, že účast žen na rozhodování je určujícím znakem rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že počet žen ve vedoucích pozicích v podnicích a na vysokých školách zůstává na stejné úrovni a počet žen v politice a ve vědě se zvyšuje jen pomalu,
F. vzhledem k tomu, že ženy v roce 2006 tvořily 59 % absolventů prvního stupně univerzitního studia; vzhledem k tomu, že podíl žen na doktorátech klesl na 43 % a je nejnižší na úrovni řádných profesorů; vzhledem k tomu, že pouze 15 % řádných profesorů stupně A jsou ženy,
G. vzhledem k tomu, že počet žen v podnikání, řízení a na právnických fakultách je vyšší než podíl mužů, avšak ženy jsou v menšině na odpovědných pracovních místech v podnicích; vzhledem k nízkému počtu žen, které mají vysokoškolské vzdělání v oboru informatiky, techniky nebo fyziky, což má za následek nízké zastoupení žen v soukromém sektoru, který je pro hospodářskou obnovu určující,
H. vzhledem k tomu, že oslabení ekonomiky ovlivní pravděpodobně více ženy než muže; vzhledem k tomu, že existuje riziko, že nynější recese pozastaví rozvoj, či dokonce zvrátí pokrok, což bude mít dlouhodobé důsledky na systémy sociální ochrany, sociální začlenění a demografii;
I. vzhledem k tomu, že byla zrušena nebo pozastavena opatření související s rovností žen a mužů a že případné budoucí škrty ve veřejných rozpočtech budou mít negativní dopad na zaměstnanost žen a na podporu rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že se zvyšuje důležitost řádného provádění výše uvedené směrnice č. 2006/54/ES;
J. vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů má velmi důležitý kladný dopad na produktivitu a na hospodářský růst a že účast žen na trhu práce znamená četné sociální a ekonomické výhody,
K. vzhledem k tomu, že rozdíl v odměňování žen a mužů v EU27 je nadále velmi vysoký za posledních 35 let, kdy začala být prováděna směrnice č. 75/117/EES
Směrnice Rady 75/117/EHS ze dne 10. února 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se uplatňování zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy (Úř. věst.
L 45, 19.2.1975, s.19) , a vzhledem k tomu, že v roce 2010 vzrostl v EU průměrně na 18 % a v některých členských státech na více než 30 %; vzhledem k tomu, že tento rozdíl je větší v soukromém než ve veřejném sektoru, neboť odráží stávající rozdíly na trhu práce, které se v praxi dotýkají především žen,
L. vzhledem k tomu, že by hospodářského poklesu nemělo být využito k pomalejšímu provádění politik souladu a ke škrtům v rozpočtech pro péči a dovolené, což by mělo nepříznivý dopad zejména na uplatnění žen na trhu práce; vzhledem k tomu, že musí být věnována zvláštní pozornost nezbytnosti sladit rodinné a pracovní povinnosti v neúplných a početných rodinách,
M. vzhledem k tomu, že podle Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek ženy tráví třikrát více času než muži péčí o děti a závislé příbuzné a činnostmi spojenými s chodem domácnosti; vzhledem k tomu, že rozdělení rodinných a domácích povinností mezi muže a ženy, v neposlední řadě díky využívání rodičovské a otcovské dovolené, je základním předpokladem pro podporu rovnosti pohlaví a pro dosažení tohoto cíle; vzhledem k tomu, že nezapočítávání mateřské a rodičovské dovolené do celkové odpracované doby diskriminuje a znevýhodňuje ženy na trhu práce,
N. vzhledem k tomu, že švédské předsednictví Rady ve svých závěrech ze dne 30. listopadu 2009
Závěry Rady týkající se rovnosti žen a mužů: posílení růstu a zaměstnanosti – příspěvek k zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele ohledně Lisabonské strategie po roce 2010, Brusel, 30. listopadu 2009. požádalo členské státy a Komisi, aby byl ve strategii EU 2020 posílen aspekt rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že tento požadavek nebyl zapracován do konzultačního dokumentu Komise týkajícího se strategie EU 2020, který se ani jednou nezmiňuje o problematice rovnosti žen a mužů; dále vzhledem k tomu, že je nezbytně důležité začlenit aspekt rovnosti žen a mužů do nové finanční a hospodářské struktury a politiky a zajistit, aby byly plány obnovy a strukturální programy zhodnoceny z hlediska genderových dopadů a aby do nich byl zapracován genderový aspekt;
O. vzhledem k tomu, že je nezbytné zvýšit úsilí v oblasti začlenění hlediska rovnosti pohlaví do veřejných politik,
P. vzhledem k tomu, že lidé, kteří jsou již vystaveni riziku chudoby a z nichž většinu tvoří ženy, především pak migrující pracovnice a příslušníci menšin, jsou zranitelnější zvláště v době hospodářské recese; vzhledem k tomu, že je nyní naléhavě nutné vyvinout úsilí a najít úplné řešení umožňující vymýtit chudobu, jak odsouhlasila Evropská rada již v roce 2000 v Lisabonu; vzhledem k tomu, že by měla být zvláštní pozornost věnována ochraně skupin lidí, které se nacházejí v nevýhodném postavení z více hledisek, zejména Romů, a zajištění jejich začlenění do společnosti,
Q. vzhledem k tomu, že nejlepší obrana před chudobou a sociálním vyloučením a odrazový můstek k finanční a psychické nezávislosti je kvalitní zaměstnání na plný úvazek zaručující práva; vzhledem k tomu, že v rámci řešení všeobecné přístupnosti kvalitních veřejných služeb je nezbytně nutné vytvořit a zavést politiky, které reagují na potřeby žen i mužů a zajišťují mimo jiné přístup ke kvalitním, dostupným a přístupným službám péče o dětí, péče o starší osoby a další závislé osoby;
R. vzhledem k tomu, že kromě zajištěného respektování odlišností a kulturní rozmanitosti se sociální vyloučení snižuje díky vypracování politik, které usnadňují přístup žen patřících ke konkrétním kulturním nebo menšinovým skupinám na pracovní trh, a to ve prospěch sociální soudržnosti, která sama představuje hybnou páku hospodářského růstu,
S. vzhledem k tomu, že domácí násilí, jehož oběťmi jsou hlavně ženy, je jevem rozšířeným ve všech zemích a ve všech společenských třídách; vzhledem k tomu, že z výzkumů vyplývá, že muži, kteří v důsledku hospodářské krize přijdou o zaměstnání a majetek, častěji páchají násilí na ženách; vzhledem k tomu, že ekonomický tlak nezřídka vede k častějšímu, agresivnějšímu a nebezpečnějšímu týrání; vzhledem k tomu, že domácí násilí stojí EU každoročně kolem 16 milionů EUR;
T. vzhledem k tomu, že zaměstnanost je klíčovým faktorem sociálního začleňování; vzhledem k tomu, že je třeba vyvinout rozsáhlé konkrétně zaměřené úsilí s cílem vymýtit chudobu v kontextu rostoucí nerovnosti příjmů, chudoby a hospodářské a finanční krize,
1. poukazuje na to, že rovnost zacházení mezi ženami a muži je jedním z cílů EU, a tudíž i jedním z hlavních principů jakékoli politické reakce na hospodářskou a finanční krizi a přechod k období po krizi;
2. zdůrazňuje zjištění Komise, že v důsledku nynější krize existují obavy, že je ohroženo dosažení cílů v oblasti rovnosti žen a mužů a že v důsledku recese se mohou týkat zejména žen;
3. zdůrazňuje, že je třeba zabránit tomu, aby současná finanční a hospodářská krize a budoucí hospodářské problémy ohrozily výsledky dosažené v oblasti rovnosti žen a mužů a aby recese sloužila, jak se již děje v některých členských státech, jako záminka pro omezení opatření v oblasti rovnosti žen a mužů, což by dlouhodobě škodilo zvyšování zaměstnanosti, hospodářskému růstu Evropské unie, zvyšování daňových odvodů, zvyšování porodnosti a prosazování rovnosti žen a mužů;
4. zdůrazňuje, že politiky v oblasti rovnosti musí být považovány za součást řešení pro východisko z krize, pro využití nadání a schopností veškerého obyvatelstva a jejich rentabilitu a pro dosažení konkurenceschopnějšího hospodářství do budoucna;
5. zdůrazňuje, že zapojení žen do trhu práce, k němuž dochází v posledních desetiletích, znamená nejen větší přímý dopad krize na samotné ženy, ale také na domácnosti, jejichž příjmy budou v případě ztráty zaměstnání žen výrazně postiženy; žádá orgány Evropské unie a členské státy, aby zohlednily skryté náklady krize, včetně často přehlížených odlišných důsledků pro ženy a muže;
6. upozorňuje, že zkušenost z předcházejících krizí ukázala, že zaměstnanost mužů se obecně obnovuje rychleji než zaměstnanost žen;
7. zdůrazňuje, že makroekonomické politiky jsou spojeny převážně s větší profesní segregací žen, destabilizací zaměstnanosti žen z důvodu subdodávek, zvýšením rozdílů v odměňování mužů a žen, snížením dostupnosti zdravotní péče a vzdělání pro ženy, větší nerovností v přístupu k úvěrům, pozemkům a majetku a prohloubením feminizace chudoby;
8. připomíná, že přetrvávají rozdíly v odměňování žen a mužů a že je zde nebezpečí, že se tyto rozdíly budou v důsledku hospodářské a finanční krize zvětšovat; vyzývá evropské orgány a členské státy, aby stanovily jasné cíle a navrhly závazná opatření pro boj s rozdíly v odměňování;
9. naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh na revizi stávajících právních předpisů týkajících se uplatňování zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy (výše uvedená směrnice 75/117/EHS), jak Evropský parlament požadoval již v roce 2008; vítá nedávnou iniciativu Komise zlepšit předpisy o sankcích v případě porušení práva na stejnou odměnu, zajistit, aby byly odrazující a přiměřené (např. přísnější sankce v případě opakovaného porušení);
10. lituje, že škrty ve veřejných výdajích negativně postihují preventivní opatření pro zajištění sexuálního a reprodukčního zdraví žen, a vyzývá proto členské státy a regionální a místní orgány, aby finančně podporovaly vyšetření pro všechny ženy počínaje pubertou, bez ohledu na ekonomickou situaci;
11. s politováním konstatuje, že mnoho žen již práci ztratilo a další ženy ztrátu zaměstnání očekávají, a to zejména ženy pracující v odvětví maloobchodu, služeb a cestovního ruchu a dále ženy zaměstnané na částečný úvazek a na nejistých pracovních místech; poukazuje na skutečnost, že se zároveň očekává, že v důsledku snížení nabídky mikroúvěrů se sníží příjmy žen samostatně výdělečně činných, zejména žen pracujících v zemědělských a venkovských odvětvích; zdůrazňuje, že lze očekávat, že nezaměstnanost žen poroste nerovnoměrně vzhledem k avizovaným rozpočtovým škrtům ve veřejném sektoru a k nepřiměřenému zastoupení žen na pracovních pozicích ve školství, zdravotnictví a sociálních službách;
12. zdůrazňuje kladný vliv rovnosti žen a mužů na hospodářský růst; v této souvislosti upozorňuje, že podle výpočtů některých studií by se HDP zvýšil o 30 %, pokud by zaměstnanost, zaměstnanost na částečný úvazek a produktivita žen byla shodná s muži;
13. uznává, že nedávná ztráta zaměstnání pomohla mnoha ženám vytvořit vlastní podniky; vyzývá Komisi, aby předložila právní předpisy konkrétně určené pro malé a střední podniky s cílem dosáhnout cíle, který si stanovila, a to omezit administrativní náklady podniků do roku 2012 o 25 % a přispět tak k podpoře této podnikavosti;
14. vítá statistické údaje Eurostatu členěné podle pohlaví; domnívá se však, že je třeba věnovat větší pozornost nezaměstnanosti u částečných úvazků (tato oblast není často do statistik nezaměstnanosti zahrnována); poukazuje na to, že je pravděpodobné, že dlouhodobá nezaměstnanost, nízké mzdy a krátká průměrná pracovní doba budou mít závažné důsledky zejména na příjmy, sociální dávky a dlouhodobě i na důchody žen;
15. vyzývá Komisi, aby vypracovala studii na úrovni Unie týkající se vztahu mezi počtem žen ve správních a dozorčích radách podniků a finančními výsledky společností a aby přitom vzala v úvahu studii společnosti Catalyst Inc. z roku 2007, která obsahovala závěr, že podniky, kde jsou ve správních a dozorčích radách tři a více žen, mají o 83 % vyšší výnos z akcií a o 73 % vyšší výnos z prodeje;
16. zdůrazňuje, že krize dolehne nejsilněji na zranitelné skupiny žen: ženy s postižením, přistěhovalkyně, příslušnice etnických menšin, ženy s nízkou kvalifikací, dlouhodobě nezaměstnané ženy či samostatně žijící ženy bez prostředků, ženy pečující o závislé osoby atd.;
17. zdůrazňuje, že krize postihla podobným způsobem i migrující pracovníky a jejich rodiny v původním místě bydliště; konstatuje, že jsou často podhodnocené údaje o migraci žen, a tím i dopad na rodiny životně závislé na jejich příjmech, takže ženy mohou být v případě návratu domů společností a svými rodinami zavrženy, a mohou se tak dostat do ještě více ohroženého postavení;
18. zdůrazňuje a vítá skutečnost, že pro provedení zásahů a řešení situace je potřeba chápat krizi v souvislostech a uvědomit si, že neexistuje pouze jediné „univerzální“ řešení; zdůrazňuje, že recese může být zároveň jedinečnou příležitostí pro zapracování hlediska rovnosti žen a mužů do hospodářských a sociálních politik a pro vytváření společnosti, v níž bude větší rovnováha mezi ženami a muži;
19. zdůrazňuje, že je nezbytné bojovat se stereotypy ve všech oblastech a obdobích života, vzhledem k tomu, že tyto stereotypy ovlivňující volby, které ženy činí v oblasti vzdělání, odborné přípravy, zaměstnání, rozdělení odpovědnosti v domácnosti a rodině, účasti ve veřejném životě a v zastoupení na rozhodujících pozicích, i jejich volby na trhu práce, jsou jednou z nejvíce zakořeněných příčin nerovnosti mezi ženami a muži;
20. s politováním konstatuje, že v politických reakcích na krizi, včetně balíčků pro hospodářskou obnovu, nebyl zohledněn, zanalyzován a napraven dopad krize na ženy; lituje, že v období po Lisabonské strategii v podstatě není zohledněna rovnost žen a mužů; vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby do nařízení týkajících se makroekonomiky a zaměstnanosti a do strategie EU 2020 zapracovaly kapitolu o rovnosti žen a mužů s konkrétními cíli a aby do všech politik zavedly sestavování rozpočtu s ohledem na rovnost žen a mužů;
21. domnívá se, že ačkoli v roce 2010 se zaměstnanost žen v EU přibližuje k dosažení cíle 60 %, je třeba stanovit náročnější cíl 75 % do roku 2020; zdůrazňuje také, že je třeba do roku 2020 snížit rozdíl v odměňování na 0–5 % a přijmout přístup s nulovou tolerancí pomocí uplatňování sankcí;
22. vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby učinily nezbytné kroky pro prosazování hlediska rovnosti pohlaví ve všech politikách Společenství a aby zrevidovaly stávající právní předpisy tak, aby zajistily, že se bude řádně uplatňovat rovnost pohlaví a že v případě potřeby bude možné uplatňovat opatření pozitivní diskriminace;
23. žádá Radu, Komisi, členské státy a zejména zvláštní výbor Parlamentu pro finanční, hospodářskou a sociální krizi (CRIS), aby zajistily posouzení plánů obnovy a plánů strukturálních změn z hlediska dopadu na ženy a muže (hodnocení ex-post, pokud nebylo provedeno ex-ante) a zapracování aspektu rovnosti žen, včetně statistických údajů členěných podle pohlaví, do těchto plánů;
24. naléhavě žádá Radu, Komisi a členské státy, aby zajistily, že regrese a finanční škrty se nedotknou politik a fungování systémů zaměřených na dosažení rovnosti žen a mužů na všech úrovních ve vládním i nevládním sektoru; s politováním konstatuje, že k těmto finančním škrtům již v některých zemích došlo;
25. žádá Radu, Komisi a členské státy, aby provedly analýzu negativních dopadů snížení veřejných výdajů a sociálních dávek a podnikly kroky pro jejich zmírnění, a to zejména v případě škrtů ve veřejných výdajích na místní úrovni, s cílem zajistit, aby na ženách neleželo nepoměrně větší břemeno péče (o děti, staré lidi a závislé osoby);
26. poukazuje na to, že v důsledku chybějící politiky péče a související infrastruktury se zvýšil počet přistěhovalkyň pracujících jako pomocnice v domácnosti, které pokryly jejich nedostatek v domácnostech, které však nemohou využívat systémy sociální a pracovní ochrany a podpory; žádá členské státy, aby neprodleně bojovaly proti ilegální práci a zahrnuly legální migrující pracovníky do systémů sociálního a zdravotního zabezpečení;
27. vyzývá členské státy, aby vytvořily dostupné, přístupné a kvalitní služby péče o děti a další závislé osoby v souladu s evropskými cíli a aby zajistily dostupnost těchto služeb tak, aby byly slučitelné s pracovní dobou žen a mužů pracujících na plný úvazek; naléhavě vybízí Komisi a členské státy, aby plně využily potenciál strukturálních fondů a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a aby usnadnily přístup k financování kvalitních služeb; naléhavě žádá Komisi, aby navrhla směrnici o otcovských dovolených, dovolených v případě osvojení a dovolených za účelem péče o rodinné příslušníky;
28. upozorňuje na to, že v době hospodářských potíží je častěji pácháno násilí na ženách i mužích; vybízí proto členské státy, aby využívaly vnitrostátní právní předpisy proti všem formám násilí na základě pohlaví, a vítá iniciativu španělského předsednictví zaměřenou na vytvoření střediska pro sledování násilí na ženách; stejně tak vítá iniciativu skupiny členských států týkající se zastřešujícího nástroje na ochranu obětí (evropský příkaz na ochranu obětí);
29. vyzývá členské státy, aby podpořily, zejména prostřednictvím vzdělávacích kampaní, zvyšování kolektivního povědomí o násilí páchaném na ženách; připomíná, že výchova a zvyšování povědomí mladých lidí jsou pro boj s tímto jevem rozhodující;
30. žádá evropské orgány, členské státy a místní a regionální orgány, aby přijaly účinná opatření, především prostřednictvím právních předpisů, na podporu vyváženějšího zastoupení žen a mužů na odpovědných pracovních pozicích v podnicích a v politických orgánech, včetně správních rad podniků a ve veřejných institucích, správních orgánech a organizacích na místní, regionální, národní a evropské úrovni, které by měly sloužit jako příklad; a žádá proto, aby byly stanoveny závazné cíle pro zajištění rovného zastoupení žen a mužů;
31. zdůrazňuje, že v současné době jsou ženy málo zastoupeny v oblasti finančního rozhodování: ženy jsou v podstatě jednou ze skupin, které jsou v současnosti vyloučené z finančního rozhodování a jež jsou nepříznivě postiženy finančním rizikem; žádá Radu, Komisi a členské státy, aby zajistily větší účast žen na všech úrovních rozhodovacího procesu, zejména v oblasti tvorby rozpočtu a mechanismů řízení evropských finančních systémů včetně Evropské centrální banky; zdůrazňuje v této souvislosti, že je nutné podporovat finanční gramotnost dívek a žen;
32. vyjadřuje potěšení nad rozhodnutím norské vlády zvýšit počet žen ve správních radách veřejných akciových společností tak, aby ženy představovaly nejméně 40 % členů, což umožnilo zvýšit počet žen ve vedení podniků až na současných 41 %; vyzývá Komisi a členské státy, aby norskou iniciativu považovaly za kladný příklad a postupovaly stejným způsobem u podniků kotovaných na burze;
33. souhlasí s potřebou zvyšování počtu žen ve správních radách veřejných akciových společností, ale zdůrazňuje, že by národní vlády měly přijímat takové kroky, které odpovídají jejich vlastním potřebám;
34. poukazuje na to, že investice do sociální infrastruktury jsou příležitostí modernizovat Evropu a podpořit rovnost žen a mužů, tyto investice lze považovat za strategii souběžnou s investicemi do zelených technologií, které modernizují fyzickou infrastrukturu; domnívá se, že rovnost žen a mužů by proto měla být politickou prioritou a základním nástrojem;
35. konstatuje, že s ohledem na strategii EU 2020 je klíčová takzvaná „zelená ekonomika“; vyzdvihuje skutečnost, že „zelená pracovní místa“ mají potenciál stát se klíčovou oblastí růstu budoucího trhu práce v Evropě, že dnes více než 20 milionů pracovních míst v Evropské unii lze považovat za „zelená“ a že na základě nejnovějších zjištění existuje v odvětví obnovitelné energie potenciál zdvojnásobení počtu pracovních míst do roku 2020 až na 2,8 milionů;
36. poukazuje na to, že ekologická přeměna hospodářství a přechod na nízkouhlíkové hospodářství vytvoří obrovskou poptávku po kvalifikovaných pracovnících; konstatuje, že zastoupení žen pracujících v odvětví obnovitelné energie, a zejména na vědecky a technologicky náročných pozicích, je velmi nedostatečné; žádá Radu, Komisi a členské státy, aby zajistily, že pracující ženy budou více zapojeny do vzdělávacích projektů a programů ekologické transformace, tzn. v odvětví obnovitelné energie a na vědecky a technologicky náročných pozicích; vyzývá členské státy, aby podpořily přítomnost žen v místních podnikatelských iniciativách v těchto oblastech tím, že jim prostřednictvím šíření informací a pořádáním vzdělávacích seminářů usnadní přístup k dostupným evropským strukturálním fondům;
37. vybízí zaměstnavatele v členských státech, aby vytvářeli více příležitostí pro ženy pracující v oblasti nových technologií s cílem posílit odvětví vyspělých technologií v souladu s cíli EU 2020;
38. vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby prosazovaly plné využití evropských strukturálních fondů na vnitrostátní úrovni, které by umožnilo řešit dopady recese prostřednictvím rekvalifikačních programů a zvýšení kvalifikace na základě článku 16 obecného nařízení
Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (Úř. věst.
L 210, 31.7.2006, s. 25). a článku 6 nařízení týkajícího se Evropského sociálního fondu
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (Úř. věst.
L 210, 31.7.2006, s. 12). i Evropského fondu pro regionální rozvoj
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst.
L 210, 31.7.2006, s. 1). ;
39. požaduje, aby bylo změněno nařízení o FEADER tak, aby bylo možné podniknout proaktivní opatření ve prospěch žen během příštího programovacího období na léta 2014 až 2020, jak tomu bylo v předchozích obdobích, avšak nikoli v tomto programovacím období, neboť takové opatření by mělo velmi kladné dopady na zaměstnanost žen na venkově;
40. vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby v každém z fondů vytvořily finanční rezervu na činnosti podporující rovné příležitosti; žádá členské státy, aby vytvořily mechanismy pro řízení rovnosti žen a mužů tak, aby zahrnovaly odborné posouzení problematiky rovnosti žen a mužů v rámci vládních útvarů a dalších orgánů, které provádějí opatření v rámci Fondu soudržnosti a strukturálních fondů a podporují ženské organizace a sítě;
41. vybízí Evropský institut pro rovnost žen a mužů, aby provedl analýzu dopadu hospodářské a finanční krize na rovnost žen a mužů; domnívá se, že toto posouzení dopadu by mělo být provedeno za pomoci přesných ukazatelů a zohlednit specifické okolnosti krize; žádá ostatní evropské orgány, jako je Evropská nadace pro zlepšování životních a pracovních podmínek, aby ve své další práci průběžně navrhovaly odpovědi na otázky spojené s problematikou rovnosti žen a mužů;
42. zdůrazňuje, že je třeba vyvíjet programy a finanční pobídky na podporu a prosazování účasti žen v malých a středních podnicích;
43. žádá Radu, Komisi a členské státy, aby uznaly a podpořily přínos, který může mít občanská společnost při řešení finanční a ekonomické krize, zejména v souvislosti s Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení;
44. vyzývá předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám členských států, sociálním partnerům a příslušným nevládním organizacím.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Světová ekonomika se stále nachází uprostřed nejtěžší recese od dob Velké hospodářské krize a celosvětová finanční krize nabývá stále větších rozměrů.
Zhroutil se celosvětový finanční systém, praskly spekulativní bubliny a došlo k obrovským výkyvům hodnoty nemovitostí, akcií, potravin a energie.
Nadměrné financování ekonomiky vedlo k nestabilitě, banky a další finanční instituce krachují nebo stojí na pokraji krachu.
Neschopnost zajistit úvěry na úrovni „reálné ekonomiky“ má negativní dopad na reálnou ekonomiku a kvalitu života lidí.
Walby, Sylvia, Gender and the Financial Crisis (Rovnost žen a mužů v kontextu finanční krize), duben 2009, s. 3 Stovky milionů lidí přišly o práci, o své příjmy, úspory a domovy.
I když nejhorší období krize je zřejmě již za námi, odborníci se shodují v tom, že sociální důsledky krize přetrvají déle než pozitivní oživení.
Nerovné postavení žen a mužů je příčinou i důsledkem finanční a hospodářské krize
Povaha i dopady finanční i hospodářské krize jsou u žen a mužů odlišné.
Odlišné pro ženy a pro muže jsou také všechny kategorie politik obnovy: reforma finanční správy, podpora průmyslových odvětví a společností, podpora pracovních trhů, podpora investic a podpora kupní síly domácností.
Články v tisku se soustředí na průmyslová odvětví, v nichž převažují muži, na zavírání výrobních závodů a na bankéře přicházející o prémie.
Ženy v tomto popisu stavu chybí, neexistuje žádná podrobná analýza zabývající se situací žen a odlišnými dopady krize na ženy.
Jak vypadá například poměr zaměstnanosti žen a mužů v průmyslu a ve společnostech, které dostaly finanční podporu?
Jedná se o důležitou otázku, protože je-li podporována budoucnost mužů, a nikoli žen, nedojde ke zlepšení rovnosti žen a mužů, ale naopak k jejímu zhoršení.
Rovnost žen a mužů je jedním z cílů Evropské unie a musí být nedílnou součástí všech politických reakcí a vnitrostátních a mezinárodních plánů obnovy i přechodu do období po krizi.
V původním krizovém plánu a následných plánech obnovy na evropské, vnitrostátní i mezinárodní (G20) úrovni však chybí zohlednění, pochopení, rozbor a náprava odlišných dopadů krize na ženy a muže.
Ženy jsou málo zastoupeny v oblasti finančního rozhodování.
Jak vyplývá ze zprávy Evropské komise z roku 2009 o rovnosti žen a mužů, byly ve všech členských státech guvernéry centrálních bank muži.
Ze zprávy Komise z roku 2007 také vyplývá, že na pozicích v nejvyšších rozhodovacích orgánech centrálních bank EU připadá na jednu ženu pět mužů.
Ve vedení všech tří finančních institucí na evropské úrovni (Evropská centrální banka, Evropská investiční banka a Evropský investiční fond) jsou muži i ženy, přičemž ženy zastávají pouze 16 % pozic s nejvyššími rozhodovacími pravomocemi v orgánech těchto institucí.
Evropská komise, Zpráva o rovnosti žen a mužů 2009
Zapojení žen do finančního rozhodování je cestou, jak realizovat různé priority a postupy, které mohou přinést pozitivní výsledky nejen ženám, ale i celé společnosti.
Jedním z těchto postupů je přístup k přijetí rizika.
K dalším postupům patří zvýšení priority veřejného školství a zdravotní péče, čímž je podporována nejen rovnost žen a mužů, ale i dlouhodobý rozvoj lidského kapitálu
Walby, Sylvia: Auditing the gender implications of recovery policies for the financial and economic crisis (Posouzení dopadů politik obnovy po finanční a hospodářské krizi na ženy a muže), 7. dubna 2009 .
Je feminizace řídicích struktur ochranou před krizí?
Došlo by k úvěrové krizi, kdyby se společnost Lehman Brothers jmenovala Lehman Sisters a nebyla by řízena muži, ale ženami?
Feministky i přední ekonomové poukazují na to, že úvěrová krize je opravdu katastrofou, kterou způsobili muži.
Úvěrová krize dodala odvahu zastáncům rovnoměrného zastoupení žen a mužů ve správních radách, kteří zdůrazňují naléhavou potřebu, aby bylo ve vedení finančních institucí více žen.
Selhání mužů může být pro ženy příležitostí, aby prorazily společenskou bariéru a dostaly se do vrcholných řídicích funkcí
Ruth Sunderland, The real victims of this credit crunch?
Women.
(Skutečné oběti této úvěrové krize?
Ženy.)
Deník The Observer, neděle, 18. ledna 2009. .
Tímto směrem se již vydal Island.
Tento ostrovní národ v severním Atlantiku přesunul po ostudném hospodářském kolapsu těžiště vrcholných pozic ve finančním sektoru na ženy.
Má nyní předsedkyni vlády a dále dvě z hlavních bank musí být řízeny ženami, které nahradily muže, jimž je připisována vina za krach těchto finančních institucí následkem neřízeného nadměrného poskytování úvěrů
Deník The Washington Post, „In Banking Crisis, Guys get the Blame“ (Vina za bankovní krizi je připisována mužům), autoři: Kevin Sullivan a Mary Jordan, 10. ledna 2009, .
Michel Ferrary, profesor z francouzského ústavu Ceram, se domnívá, že právě rovnováha v postavení žen a mužů je klíčovým faktorem umožňujícím zmírnit návyk riskovat, jenž je velmi rozšířený ve finančním sektoru v mnoha zemích.
Profesor Ferrary tvrdí, že banky, v nichž je zastoupení žen a mužů vyrovnanější, zvládají hospodářskou krizi mnohem lépe než banky, kde tomu tak není. „Z několika genderových studií vyplynulo, že ženy mají jiný způsob chování a řízení než muži.
Snaží se vyhnout riziku a více uvažují v dlouhodobém horizontu.
Větší poměr žen ve vedoucích funkcích vyrovnává chování svých mužských kolegů, kteří častěji riskují.
Ferrary ve studii ústavu CERAM Business School, únor 2009 “
Nerovnost v zaměstnanosti je stále normou ve správních radách po celém světě, kde na výkonných i nevýkonných pozicích nadále převládají muži v oblecích.
Tato nerovnováha byla účinně vyřešena prostřednictvím právních předpisů například v Norsku.
V červnu 2003 předložila norská vláda legislativní návrh, jehož cílem bylo dosáhnout 50% zastoupení žen ve správních radách všech veřejných i větších soukromých společností
Dublin Foundation Eurofound, EIROnline, 2003/06 Government proposes gender quotas on company boards (Vláda navrhuje stanovit kvóty pro počet žen a mužů v orgánech firem) .
Pravidla pro zastoupení žen a mužů ve správních radách společností vstoupila v platnost 1. ledna 2006.
Nové předpisy nařizují, že v každé správní radě musí mít ženy i muži vždy minimálně 40% zastoupení.
Podobný zákon byl přijat ve Španělsku, kde do sedmi let musí čtyři z deseti míst v radách zastávat ženy.
Segregovaný trh práce
Nynější krize je jiná než předchozí recese.
Zpomalení ekonomiky zasáhne pravděpodobně více ženy než muže.
Na rozdíl od předchozích hospodářských poklesů nyní ženy představují mnohem větší podíl na trhu práce.
Jsou-li ženy více zapojeny do práce, má pak krize větší přímý dopad nejen na ně, ale i na domácnosti, jejichž příjmy budou výrazně postiženy ztrátou zaměstnání žen.
A vzhledem tomu, že struktura zaměstnanosti je charakterizovaná trhem práce segregovaným z hlediska žen a mužů, rozdíly v odměňování žen a mužů, častějším zaměstnáváním žen na částečný úvazek nebo na nejistých pracovních místech a větší koncentrací žen v tzv. neoficiálním sektoru, kde jsou nižší mzdy a menší sociální ochrana, je pozice žen z hlediska zvládání krize velmi nevýhodná.
Rovnost žen a mužů by bezpochyby měla být klíčovým principem každé politické reakce.
Vzhledem k různým rolím, které ženy zastávají, přesahuje dopad hospodářské a finanční krize na ženy hranici trhu práce a ovlivňuje také celkovou stabilitu společnosti.
V době hospodářského krachu ženy častěji a rychleji pociťují její negativní důsledky a později zažívají výhody oživení ekonomiky.
Ještě než krize vůbec vypukla, většina pracujících žen již byla součástí neoficiální ekonomiky, měla nižší mzdy a menší sociální ochranu.
Díky koncentraci žen v sektoru veřejných služeb byly ženy v minulosti chráněny před dopadem recese.
Protože jsou však ženy často zaměstnány ve veřejném sektoru a využívají služeb, jako je péče o děti, jsou velmi citlivé na rozpočtové škrty, k nimž se přistupuje v důsledku nižších daňových příjmů
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession (Analytická zpráva: rovnost žen a mužů v kontextu recese), květen 2009, s. 6 .
Je třeba mít také na paměti, že vlády musí v následujícím desetiletí splatit své obrovské deficity.
Příjmy a výdaje státu jsou genderově rozdílné: muži bývají hlavními přispěvateli do státního rozpočtu prostřednictvím daní, protože mají vyšší příjmy, zatímco ženám směřuje větší část státních výdajů prostřednictvím služeb, které jsou také genderově odlišné (například péče o děti, péče o závislé osoby, bydlení, vzdělávání a zdravotní péče)
Evropská ženská lobby (EWL): Women, the Financial and Economic Crisis - the Urgency of a Gender Perspective (Ženy, finanční a hospodářská krize – naléhavá potřeba zohlednit rovnost žen a mužů), s. 3 .
Přímý dopad snížení veřejných výdajů proto daleko pravděpodobněji pocítí ženy.
V důsledku snížení veřejných výdajů dochází také k přesunu služeb, jako je péče o děti, zpět na ženy, které se proto nemohou zapojit do společnosti mimo oblast domácností.
Podobně také v socioekonomicky znevýhodněných hospodářstvích je důsledkem škrtů v podpůrných službách to, že je na ženy kladeno větší břemeno ze strany rodin i společnosti
EWL: tamtéž .
Dopady na práci a zaměstnanost
U žen existuje větší pravděpodobnost, že budou znevýhodněny na trhu práce vlivem různých faktorů, jako je větší míra nezajištěných smluv a dobrovolných polovičních úvazků a také přetrvávající nerovnováha v odměňování (průměrně 17,4 % v EU v roce 2007, v Estonsku dokonce až 30,3 %), což má závažné dopady na jejich životní příjmy, sociální zabezpečení a důchody a dále se tím zvyšuje „míra ohrožení chudobou“, zejména v důchodu.
V roce 2007 byla míra ohrožení chudobou vyšší u žen (17 %) než u mužů (15 %).
Tento rozdíl byl zvláště vysoký u starších osob (22 % u žen v porovnání se 17 % u mužů) a u rodin s rodičem samoživitelem (34 %)
Evropská komise, Zpráva o rovnosti žen a mužů 2010, s. 4 , zejména žen.
Avšak míra nezaměstnanosti nemusí vždy vyjadřovat plný dopad měnících se hospodářských podmínek na ženy a muže.
Údaje jednotlivých států samozřejmě potvrzují, že klesající míra zaměstnanosti žen není vždy provázena podobným zvýšením míry nezaměstnanosti.
Ženy jsou častěji zaměstnané na poloviční úvazek, a nejsou tedy vedené jako nezaměstnané, ale jako částečně zaměstnané.
Proto lze nezaměstnanost žen vzhledem k nezaměstnanosti mužů považovat za podhodnocenou.
Chceme-li určit nezaměstnanost žen tak, aby byla porovnatelná s nezaměstnaností mužů, měli bychom věnovat větší pozornost zaměstnanosti na částečný úvazek, která by měla být posuzována a prezentována stejně komplexně jako zaměstnanost na plný úvazek.
Ukazatelé trendů v zaměstnanosti i údaje, na nichž jsou tyto trendy založeny, jsou zpochybnitelné.
V EU bylo rozhodnuto, že individuální statistiky o domácnostech budou rozlišeny podle pohlaví.
To je však pouze první krok k tomu, aby data správně odrážela rozdíly v zaměstnanosti žen a mužů
Smith, Marc: Analysis Note: Gender Equality and Recession (Analytická zpráva: rovnost žen a mužů v kontextu recese), strana 12 .
Příležitosti v oblasti politických reakcí a plánech obnovy
V prosinci 2009 se hlavy států EU dohodly na balíčku opatření na oživení ekonomiky v hodnotě 200 miliard eur, který je zaměřen na přímou podporu zaměstnanosti prostřednictvím kombinace koordinovaných vnitrostátních a evropských výdajových programů
Sdělení Komise Evropské radě, Plán evropské hospodářské obnovy, KOM(2009)0800 v konečném znění .
Evropská komise zdůraznila, že „zelená pracovní místa“ mají potenciál stát se v budoucnu klíčovým segmentem růstu na evropském trhu práce.
Již dnes lze více než 20 milionů pracovních míst v Evropské unii považovat za „zelená“ (10 % z celkové zaměstnanosti) a podle posledních údajů existuje v samotném odvětví obnovitelné energie potenciál zdvojnásobení pracovních míst do roku 2020 na 2,8 milionu
KOM(2009)0257 , s. 4 .
Víme, že ekologická přeměna hospodářství a přechod od tzv. upadajících průmyslových odvětví na nízkouhlíkové hospodářství vytvoří obrovskou poptávku po kvalifikovaných řemeslnících a pracovnících.
Obsazení „zelených míst“ bude vyžadovat adekvátní školicí programy, rekvalifikační a vzdělávací plány.
Při pohledu na obrovské množství dostupných výzkumů ale zjistíme, že téměř všechna zelená pracovní místa jsou obsazena muži, zejména v oblasti alternativních energií.
Ženy jsou v odvětví obnovitelné energie zastoupeny velmi nedostatečně, zejména na vědecky a technologicky náročných pozicích
Renner, Michael; Sweeney, Sean; Kubit, Jill (2008): Green Jobs towards decent work in a sustainable, low-carbon world (Vytvořením zelených pracovních míst k důstojné práci v udržitelném, nízkouhlíkovém světě), Nairobi, s. 309 .
Přesto není možné, aby byla spravedlivou a nestrannou ekologickou přeměnou vyloučena účast žen z přechodu na zelené hospodářství, čímž se myslí některá řemesla, profese, školení a rekvalifikační programy.
Evropská komise také uznává, že „potřebujeme ženy na naprosto stejných pracovních pozicích, jaké zastávají muži“
New Europe, Green Economy, Green Jobs (Nová Evropa, zelená ekonomika, zelená pracovní místa), rozhovor s generálním ředitelem Nikolausem G. van der Pasem, 16. června 2008. .
Jelikož je rovnost občanů jednou ze základních hodnot Unie, měli by mít muži i ženy se stejnou kvalifikací rovný přístup ke všem pracovním místům jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru.
Existuje pro to ještě jeden zcela pragmatický důvod: potenciál žen je nepostradatelný pro ekologickou transformaci společnosti.
Evropa si již nemůže dovolit přehlížet dále „ženské“ lidské zdroje tím, že je bude zahrnovat do záložních plánů podporujících pracovní sílu pouze v případě, kdy je poptávka diktována ekonomickými podmínkami.
Reakce na recesi na úrovni EU i jednotlivých států představují také příležitost a okamžik pro přeměnu umožňující podpořit rovnost mezi ženami a muži, finanční a hospodářská krize nám poskytuje také příležitost rozvíjet reakce a perspektivy a vyhledávat politické mezery pro zásahy a alternativní řešení.
Analýza zohledňující rozdíly mezi ženami a muži má v tuto chvíli také tu výhodu, že nezpůsobuje nechtěné důsledky neúčinných politik nebo nechtěných výsledků.
Investice do sociální infrastruktury by měla být považována za příležitost modernizovat Evropu a podpořit rovnost i paralelní strategii investovat do zelených technologií, které modernizují naši fyzickou infrastrukturu
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession (Analytická zpráva: rovnost žen a mužů v kontextu recese), s. 2. .
Evropská komise ve svém pracovním dokumentu o konzultacích na téma budoucí strategie EU 2020 zdůraznila skutečnost, že rovnost žen a mužů je klíčovou záležitostí.
Je velmi důležité zajistit, aby hledisko žen a mužů bylo zapracováno do budoucího přezkumu Lisabonské strategie po roce 2010, včetně evropské strategie zaměstnanosti a makroekonomické strategie, a aby byl v této souvislosti zohledněn odlišný dopad hospodářské a finanční krize na ženy.
Podobně je důležité, aby Rada, Komise a členské státy zajistily, aby byly všechny navrhované politiky standardně hodnoceny z hlediska dopadu na ženy a muže, a aby provedly toto zhodnocení u opatření realizovaných v současnosti v rámci Evropského plánu hospodářské obnovy, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a dalších programů.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
4.5.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
25
1
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Regina Bastos, Edit Bauer, Marije Cornelissen, Silvia Costa, Ilda Figueiredo, Iratxe García Pérez, Zita Gurmai, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Philippe Juvin, Astrid Lulling, Barbara Matera, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Antonyia Parvanova, Raül Romeva i Rueda, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Eva-Britt Svensson, Marc Tarabella, Marina Yannakoudakis
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Nicole Kiil-Nielsen, Elisabeth Morin-Chartier, Norica Nicolai, Rovana Plumb, Zuzana Roithová, Joanna Senyszyn
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Alajos Mészáros, Sylvana Rapti
