KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0207/2007
24.
5.
2007
*
ZPRÁVA
o podnětu Belgického království, Bulharské republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Italské republiky, Finské republiky, Portugalské republiky, Rumunska a Švédského království k přijetí rozhodnutí Rady o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti
(6566/2007 – C6‑0079/2007 – 2007/0804(CNS))
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
Zpravodaj:
Fausto Correia
PE 386.698v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou .
Zvýraznění normální kurzivou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
STANOVISKO VÝBORU PRO PRÁVNÍ ZÁLEŽITOSTI K PRÁVNÍMU ZÁKLADU.........39
POSTUP...................................................................................................................................44
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o podnětu Belgického království, Bulharské republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Italské republiky, Finské republiky, Portugalské republiky, Rumunska a Švédského království k přijetí rozhodnutí Rady o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti
(6566/2007 – C6‑0079/2007 – 2007/0804(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na podnět Belgického království, Bulharské republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Italské republiky, Finské republiky, Portugalské republiky, Rumunska a Švédského království (6566/2007)
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na pozměňovací návrhy Rady (72737/1/2007 ze dne 17. dubna 2007)
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na čl.
34 odst.
2 písm. c) Smlouvy o EU,
– s ohledem na čl.
39 odst.
1 Smlouvy o EU, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C6‑0079/2007 ),
– s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právním základu,
– s ohledem na články 93, 51 a 35 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A6‑0207/2007 ),
1. schvaluje pozměněný podnět Belgického království, Bulharské republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Italské republiky, Finské republiky, Portugalské republiky, Rumunska a Švédského království;
2. vyzývá Radu, aby odpovídajícím způsobem změnila návrh;
3. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit podnět Belgického království, Bulharské republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Italské republiky, Finské republiky, Portugalské republiky, Rumunska a Švédského království;
5. vyjadřuje politování nad povinností, kterou Parlamentu uložila Rada, aby svůj názor vyjádřil co nejrychleji a bez odpovídajícího a přiměřeného času na parlamentní přezkum a při neexistenci jak komplexního hodnocení dopadu, tak vyhodnocení dosavadního uplatňování Prümské smlouvy, a bez odpovídajícího rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů při policejní a soudní spolupráci, jež považuje za nezbytný předpoklad toho, aby mohl být v rámci třetího pilíře přijat jakýkoli právní předpis;
6. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Radě a Komisi a vládám Belgického království, Bulharské republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Italské republiky, Finské republiky, Portugalské republiky, Rumunska a Švédského království.
Znění navržené Belgickým královstvím, Bulharskou republikou, Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Italskou republikou, Finskou republikou, Portugalskou republikou, Rumunskem a Švédským královstvím
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Název
Rozhodnutí Rady 2007/… /SVV ze dne ..... o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti
Rámcové rozhodnutí Rady 2007/… /SVV ze dne ..... o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti
(Tento pozměňovací návrh platí pro celý text.
Jeho přijetí bude vyžadovat odpovídající změny v celém textu.)
Odůvodnění
Vzhledem k tomu, že cílem iniciativy je sblížení právních a správních předpisů členských států, je rámcové rozhodnutí vhodnějším nástrojem než rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
2
Právní východisko 1
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl.
30 odst.
1 písm. a) a b), čl.
31 odst.
1 písm. a), článek 32 a čl.
34 odst.
2 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl.
30 odst.
1 písm. a) a b), čl.
31 odst.
1 písm. a), článek 32 a čl.
34 odst.
2 písm. b) této smlouvy,
Pozměňovací návrh
3
Právní východisko 2a (nové)
s ohledem na stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů ze dne 4. dubna 2007,
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 1
(1) Rada Evropské unie přikládá zásadní význam zřízení prostoru svobody, bezpečnosti a práva, který je základním zájmem obyvatel států tvořících Unii .
(1) Rada Evropské unie přikládá základní význam prostoru svobody, bezpečnosti a práva, který je pro obyvatele Evropské unie zásadní .
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 10
(10) Tyto požadavky naplňuje Prümská smlouva ze dne 27. května 2005 mezi Belgickým královstvím, Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím a Rakouskou republikou o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu, přeshraniční trestné činnosti a nedovolené migraci.
Aby mohly být dosaženy hlavní požadavky Haagského programu a dodrženy jeho lhůty všemi členskými státy, je třeba, aby byly zásadní části Prümské smlouvy použitelné pro všechny členské státy.
Toto rozhodnutí Rady by proto mělo být založeno na hlavních ustanoveních Prümské smlouvy.
(10) Tyto požadavky naplňuje Prümská smlouva ze dne 27. května 2005 mezi Belgickým královstvím, Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím a Rakouskou republikou o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu, přeshraniční trestné činnosti a nedovolené migraci.
Aby byly dosaženy hlavní požadavky Haagského programu všemi členskými státy, je třeba, aby byla Prümská smlouva použitelná pro všechny členské státy.
Toto rámcové rozhodnutí Rady proto zahrnuje některá z hlavních ustanovení Prümské smlouvy , zejména ta, která se týkají policejní a soudní spolupráce v Evropské unii .
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 11a (nový)
(11a) Tato zlepšení při výměně údajů jsou krokem vpřed v úsilí o zajištění vzájemné dostupnosti informací mezi úředníky donucovacích orgánů v členských státech.
Je vhodné zajistit, aby vždy, kdykoli se jedná o osobní údaje, existovaly důvody pro automatizované vyhledávání ve vnitrostátních databázích obsahujících údaje o DNA a otiscích prstů.
Odůvodnění
Dvouúrovňový systém pro přístup k osobním údajům kombinuje zásadu dostupnosti (automatizované a vzájemné vyhledávání ve vnitrostátních databázích) s tradičnějším přístupem (vyhledávání na základě odůvodněné žádosti po nalezení shodných údajů).
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 15
(15) S výhradou dodržení určitých podmínek by měly mít členské státy možnost předávat osobní a jiné než osobní údaje za účelem zlepšení výměny informací v souvislosti s významnými událostmi přeshraničního rozsahu.
(15) S výhradou dodržení určitých podmínek by měly mít členské státy možnost předávat osobní a jiné než osobní údaje za účelem zlepšení výměny informací v souvislosti s významnými událostmi přeshraničního rozsahu , jejímž cílem je předcházet teroristickým trestným činům .
Poskytování údajů by mělo být nezbytné a přiměřené a vycházet ze zvláštních okolností, které nasvědčují tomu, že dojde ke spáchání trestných činů.
Odůvodnění
Je třeba zmínit jak kapitolu 3, tak kapitolu 4, neboť obě vycházejí z předpokladu, že existují důvody domnívat se, že subjekty údajů spáchají trestný čin, a nikoli ze skutečného spáchání trestného činu (nebo z objektivní možnosti, že trestný čin bude spáchán).
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 15a (nový)
(15a) Europolu by měl být v rámci jeho mandátu umožněn přistup k vnitrostátním databázím.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 16
(16) Jelikož je třeba dále zlepšovat mezinárodní spolupráci, zejména v boji s přeshraniční trestnou činností, mělo by toto rozhodnutí vedle zlepšení výměny informací umožňovat mimo jiné užší spolupráci mezi policejními orgány, například prostřednictvím společných bezpečnostních operací (např. společných hlídek) a přeshraničního zákroku v případech bezprostředního ohrožení života či fyzické integrity .
(16) Jelikož je třeba dále zlepšovat mezinárodní spolupráci, zejména v boji s přeshraniční trestnou činností, mělo by toto rámcové rozhodnutí vedle zlepšení výměny informací umožňovat mimo jiné užší spolupráci mezi policejními orgány, například prostřednictvím společných bezpečnostních operací (např. společných hlídek).
Odůvodnění
Pravidla pro přeshraniční zákroky v případě bezprostředního ohrožení života či fyzické integrity byla z tohoto návrhu vyloučena.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 18
(18) Členské státy by s vědomím významu, který toto rozhodnutí má pro ochranu práv jednotlivců, a s vědomím toho, že poskytování osobních údajů jinému členskému státu vyžaduje dostatečnou úroveň ochrany údajů ze strany přijímajícího členského státu , měly zajistit účinné provedení veškerých pravidel týkajících se ochrany údajů obsažených v tomto rozhodnutí .
(18) Systém založený na nalezení či nenalezení shody poskytuje strukturu pro srovnávání anonymních profilů, kdy k výměně dalších osobních údajů dochází pouze tehdy, je-li nalezena shoda, a zaručuje vhodný systém pro ochranu údajů, přičemž se předpokládá, že poskytování osobních údajů jinému členskému státu vyžaduje odpovídající úroveň ochrany údajů ze strany přijímajícího členského státu.
Odůvodnění
Přestože tato iniciativa umožňuje pouze přenos údajů mezi členskými státy, úroveň stanovené ochrany musí být přiměřená (a harmonizovaná).
Pozměňovací návrh
11
Bod odůvodnění 18a (nový)
(18a) Zvláštní kategorie údajů, které se týkají rasového či etnického původu, politických názorů, náboženského nebo filozofického přesvědčení, členství v politické straně nebo v odborové organizaci, sexuální orientace nebo zdravotního stavu, by měly být zpracovány pouze tehdy, je-li to zcela nezbytné a přiměřené záměru konkrétního případu a v souladu se zvláštními bezpečnostními opatřeními.
Pozměňovací návrh
12
Bod odůvodnění 18b (nový)
(18b) Tato zvláštní pravidla pro ochranu údajů byla vytvořena, neboť neexistuje odpovídající právní nástroj na ochranu údajů ve třetím pilíři.
Až bude tento obecný právní nástroj schválen, měl by se používat v celé oblasti policejní a soudní spolupráce v trestních věcech za předpokladu, že jeho úroveň ochrany údajů bude vždy odpovídající a nikoli nižší než ochrana stanovená Úmluvou Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981 o ochraně osob s ohledem na automatizované zpracování osobních údajů a jejího dodatkového protokolu ze dne 8. listopadu 2001 a že bude zohledňovat doporučení Výboru ministrů členským státům č. R (87) 15 ze dne 17. září 1987 o používání osobních údajů v policejní oblasti, a to i v případě neautomatizovaného zpracování údajů.
Odůvodnění
Souvislost mezi rámcovým rozhodnutím o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, a rámcovým rozhodnutím o ochraně údajů.
Pozměňovací návrh
13
Bod odůvodnění 18c (nový)
(18c) Evropský parlament by měl být konzultován v souvislosti s jakýmkoli opatřením provádějícím toto rámcové rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
14
Bod odůvodnění 18d (nový)
(18d) Je nezbytné, aby Rada co nejdříve přijala rámcové rozhodnutí o procedurálních právech, aby byla stanovena určitá minimální pravidla pro dostupnost právní pomoci jednotlivcům v členských státech.
Odůvodnění
V době neexistence tohoto rámcového rozhodnutí jsou jediným omezením vnitrostátních právních předpisů základní zásady a práva uvedené v čl.
7 odst.
2 (v pozměněném znění).
Pozměňovací návrh
15
Bod odůvodnění 18e (nový)
(18e) S ohledem na poskytování informací a pomoci v souvislosti s významnými událostmi a masovými shromážděními musí být celkový rámec uveden v soulad se společnou akcí 97/339/SVV ze dne 26. května 1997, kterou přijala Rada na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o spolupráci v oblasti veřejného pořádku a bezpečnosti 1 , s usnesením Rady ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti na zasedáních Evropské rady a jiných srovnatelných událostech 2 a s podnětem Nizozemského království k přijetí rozhodnutí Rady o posílení přeshraniční policejní spolupráce při událostech, jichž se účastní velký počet lidí z více členských států a během nichž je policejní dohled zaměřen zejména na udržování veřejného pořádku a bezpečnosti a na prevenci trestné činnosti a boj proti ní 3 .
1 Úř. věst.
L 147, 5.6.1997, s. 1.
2 Úř. věst.
C 116, 30.4.2004, s. 18.
3 Úř. věst.
C 101, 27.4.2005, s. 36.
Odůvodnění
Tento obecný rámec musí být koordinován se specifickými nástroji.
Pozměňovací návrh
16
Bod odůvodnění 20
(20) Toto rozhodnutí dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie,
(20) Toto rámcové rozhodnutí dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie.
Usiluje zejména o to, aby bylo zajištěno plné dodržování základních práv občanů na respektování jejich soukromého života a komunikace a na ochranu jejich osobních údajů, které jsou zakotveny v článcích 7 a 8 této listiny.
Pozměňovací návrh
17
Bod odůvodnění 20a (nový)
(20a) Základními předpoklady pro účinnost a správné provádění tohoto rámcového rozhodnutí jsou celkový přezkum a hodnocení dosavadního působení Prümské smlouvy a zavedení rámcového rozhodnutí třetího pilíře o ochraně údajů.
Pozměňovací návrh
18
Čl.
1 odst.
1 úvodní část
Prostřednictvím tohoto rozhodnutí chtějí členské státy posílit přeshraniční spolupráci ve věcech, na které se vztahuje hlava VI Smlouvy o EU, zejména výměnu informací mezi orgány příslušnými pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování.
Za tímto účelem obsahuje toto rozhodnutí pravidla v těchto oblastech:
Prostřednictvím tohoto rámcového rozhodnutí chtějí členské státy posílit přeshraniční spolupráci ve věcech, na které se vztahuje Hlava VI Smlouvy o EU, zejména výměnu informací mezi orgány příslušnými pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování, jak uvádí článek 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy 1 a články 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu 2 při současném zachování odpovídající úrovně ochrany údajů.
Za tímto účelem obsahuje toto rámcové rozhodnutí pravidla v těchto oblastech:
1 Úř. věst.
L 190, 18.7.2002, s. 1.
2 Úř. věst.
L 164, 22.6.2002, s. 3.
(Tento pozměňovací návrh platí pro celý text.
Jeho přijetí bude vyžadovat odpovídající změny v celém textu.)
Odůvodnění
Omezení působnosti rámcového rozhodnutí na trestné a teroristické činy uvedené v evropském zatýkacím rozkazu a v rozhodnutí, které definuje teroristické trestné činy.
Pozměňovací návrh
19
Čl.
1 písm. d)
d) Ustanovení o podmínkách a postupu pro posílení pohraniční policejní spolupráce prostřednictvím různých opatření (kapitola 5).
d) Ustanovení o podmínkách a postupu pro posílení pohraniční policejní spolupráce prostřednictvím různých stanovených opatření (kapitola 5) ;
Pozměňovací návrh
20
Čl.
1 odst.
1 písm. da) (nové)
da) Ustanovení o ochraně údajů (Kapitola 6 čl.
14 odst.
2 a čl.
16 odst.
2 a odst.
4).
Odůvodnění
Přidat pravidla o ochraně údajů z kapitoly 6 k cíli a působnosti rámcového rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
21
Článek 1a (nový)
Článek 1a
Pro účely tohoto rámcového rozhodnutí se:
1) „trestnými činy“ rozumí činy uvedené v článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV;
2) „teroristickými trestnými činy“ rozumí trestné činy uvedené v článcích 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV;
3) „osobními údaji“ rozumí veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě („subjektu údajů“); „identifikovatelnou osobou“ rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na identifikační číslo nebo na jeden či více zvláštních prvků její fyzické nebo fyziologické identity;
4) „zpracováním osobních údajů“ rozumí jakýkoli úkon nebo soubor úkonů, které jsou prováděny s osobními údaji pomocí automatizovaných postupů či bez nich, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, třídění, vyhledávání, nahlížení, používání, sdělování prostřednictvím předávání, šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, srovnávání, kombinování, blokování, výmaz nebo znehodnocení údajů; zpracování ve smyslu tohoto rámcového rozhodnutí zahrnuje rovněž oznámení o existenci či neexistenci záznamu;
5) „automatizovaným vyhledávacím postupem“ rozumí přímý přístup k automatizovaným složkám jiného orgánu, nevyžaduje-li vyhledávací postup zásah člověka;
6) „označováním údajů“ rozumí značení uložených osobních údajů, jehož účelem není omezit jejich budoucí zpracování;
7) „blokováním údajů“ rozumí značení uložených osobních údajů za účelem omezit jejich budoucí zpracování.
8) „nekódující částí DNA“ rozumí úseky chromozomů, které neobsahují žádnou genovou expresi, tj. o nichž není známo, že by poskytovaly informace o určitých dědičných znacích; bez ohledu na vědecký pokrok by neměly být z nekódující části DNA nyní ani v budoucnosti získávány žádné další informace.
Odůvodnění
Tento článek obsahuje definice, které byly dříve stanoveny článkem 26 a čl.
16 odst.
1, a definuje také osobní údaje (vzhledem k neexistenci obecného rámce na toto téma) a trestné činy (za účelem zavedení určité úrovně harmonizace pravidel pro přístup do databází jiných členských států).
U trestných činů uvedených na seznamu evropského zatýkacího rozkazu je pravděpodobnější, že naruší prostor svobody, bezpečnosti a práva, než je tomu u méně závažných trestných činů.
Aby byly tudíž naplněny požadavky subsidiarity a proporcionality, mělo by se toto rámcové rozhodnutí zabývat pouze těmito trestnými činy.
Pozměňovací návrh
22
Článek 1b (nový)
Článek 1b
Členské státy zajistí, aby bylo jasně rozlišováno mezi osobními údaji
– osoby, která je podezřelá ze spáchání trestného činu nebo účasti na něm,
– osoby, která byla pravomocně odsouzena pro spáchání trestného činu,
– osoby, ohledně níž existují závažné důvody domnívat se, že spáchá trestný čin,
– osoby, která by mohla být vyzvána, aby svědčila při vyšetřování prováděném v souvislosti s trestnými činy nebo v následném trestním řízení,
– osoby, která se stala obětí trestného činu nebo ohledně níž jsou některé skutečnosti důvodem pro domněnku, že by mohla být obětí trestného činu,
– osoby, která může poskytnout informace o trestných činech,
– osoby, která je s některou z výše uvedených osob v kontaktu či ve spojení, a
– osoby, která nespadá do žádné z výše uvedených kategorií.
Pozměňovací návrh
23
Čl.
2 odst.
1
1.
Členské státy vytvoří a uchovávají národní složky analýzy DNA za účelem vyšetřování trestných činů.
Zpracování údajů podle tohoto rozhodnutí uchovávaných v uvedených složkách se provádí v souladu s tímto rozhodnutím a při dodržení vnitrostátních právních předpisů, které se na zpracování vztahují.
1.
Členské státy vytvoří a uchovávají národní složky analýzy DNA za účelem vyšetřování trestných činů.
Zpracování osobních údajů v uvedených složkách se podle tohoto rámcového rozhodnutí provádí v souladu s pravidly v oblasti ochrany osobních údajů uvedených v kapitole 6 a při dodržení vnitrostátních právních předpisů, které se na zpracování vztahují.
Odůvodnění
Cílem zavedení termínu „zpracování osobních údajů“, který je definován v článku 2a, je vyjasnit, že se ustanovení o ochraně údajů vztahují rovněž na shromažďování (nových) údajů (nikoli pouze na údaje, které jsou již uchovávány).
Pozměňovací návrh
24
Čl.
2 odst.
2
2.
Za účelem provádění tohoto rozhodnutí zajistí členské státy dostupnost referenčních údajů ze svých národních složek analýzy DNA uvedených v první větě odstavce 1 .
Referenční údaje zahrnují pouze profily DNA založené na nekódované části DNA a referenční číslo.
Referenční údaje nesmí obsahovat žádné údaje, podle kterých lze subjekt údajů přímo identifikovat.
Referenční údaje, které nejsou přiřazeny žádnému jednotlivci („neidentifikované profily DNA“), musí být rozpoznatelné jako takové.
2.
Za účelem provádění tohoto rámcového rozhodnutí zajistí členské státy přístup k referenčním údajům ze svých národních složek analýzy DNA otevíraných za účelem vyšetřování trestných činů .
Referenční údaje zahrnují pouze profily DNA založené na nekódované části DNA a referenční číslo.
Referenční údaje nesmí obsahovat žádné údaje, podle kterých lze subjekt údajů přímo identifikovat.
Referenční údaje, které nejsou přiřazeny žádnému jednotlivci („neidentifikované profily DNA“), musí být rozpoznatelné jako takové.
Odůvodnění
Použití termínu „přístup“ místo „dostupnost“ vyjasňuje, že oba systémy nejsou podobné, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 11a.
Odkaz na „národní složky analýzy DNA otevírané za účelem vyšetřování trestných činů“ zdůrazňuje, že není přípustné vyhledávání v jiných typech složek týkajících se DNA, jakými jsou např. složky zřizované za zdravotními a výzkumnými účely.
Pozměňovací návrh
25
Čl.
3 odst.
1
1.
Pro vyšetřování trestných činů umožní členské státy národním kontaktním místům jiných členských států , jak jsou uvedena v článku 6, přístup k referenčním údajům v jejich složkách analýzy DNA, s oprávněním provádět automatické vyhledávání srovnáváním profilů DNA.
Vyhledávání lze vykonávat pouze v jednotlivých případech a v souladu s vnitrostátním právem žádajícího členského státu.
1.
Pro vyšetřování trestných činů umožní členské státy národním kontaktním místům jiných členských států přístup k referenčním údajům v jejich složkách analýzy DNA, s oprávněním provádět automatické vyhledávání srovnáváním profilů DNA.
Vyhledávání lze vykonávat pouze v jednotlivých případech a v souladu s pravidly v oblasti ochrany údajů stanovenými v kapitole 6 a s vnitrostátním právem žádajícího členského státu.
Pozměňovací návrh
26
Článek 5
Pokud postupy uvedené v článcích 3 a 4 ukáží shodu mezi profily DNA, řídí se předávání jakýchkoli dalších dostupných osobních údajů a jiných informací vztahujících se k referenčním údajům vnitrostátním právem, včetně pravidel o právní pomoci, dožádaného členského státu.
Pokud postupy uvedené v článcích 3 a 4 ukáží shodu mezi profily DNA, řídí se předávání jakýchkoli dalších osobních údajů a jiných informací vztahujících se k referenčním údajům vnitrostátním právem, včetně pravidel o právní pomoci, dožádaného členského státu a pravidly v oblasti ochrany údajů stanovenými v kapitole 6 .
Odůvodnění
Odkaz týkající se ochrany údajů je obzvlášť důležitý, jelikož kapitola 6 definuje, ke kterým osobním údajům bude umožněn přístup, a vytváří tak pravidla společná pro všechny členské státy (a nespoléhá se výhradně na vnitrostátní právní předpisy každého členského státu).
Pozměňovací návrh
27
Článek 6
Článek 6
Národní kontaktní místo a prováděcí opatření
1.
Pro účely předávání údajů podle článků 3 a 4 určí každý členský stát národní kontaktní místo.
Pravomoci národních kontaktních míst se řídí platným vnitrostátním právem.
2.
Podrobnosti technických opatření pro postupy uvedené v článcích 3 a 4 se stanoví prováděcími opatřeními podle článku 34.
vypouští se
Odůvodnění
Toto ustanovení bylo přesunuto do kapitoly 7 (prováděcí a závěrečná ustanovení).
Pozměňovací návrh
28
Čl.
7 odst.
1 úvodní část
Pokud se při probíhajícím vyšetřování nebo trestním řízení ukáže, že pro konkrétní osobu, která se nachází na území dožádaného členského státu, není k dispozici žádný profil DNA, poskytne dožádaný členský stát právní pomoc prostřednictvím odběru a analýzy buněčného materiálu od uvedené osoby a předáním získaného profilu DNA, jestliže:
1.
Pokud se při probíhajícím vyšetřování nebo trestním řízení vztahujícím se ke spáchání trestného činu ukáže, že pro konkrétní osobu podezřelou ze spáchání tohoto trestného činu , která se nachází na území dožádaného členského státu, není k dispozici žádný profil DNA, poskytne dožádaný členský stát právní pomoc prostřednictvím odběru a analýzy buněčného materiálu od uvedené osoby a předáním získaného profilu DNA, jestliže:
Pozměňovací návrh
29
Čl.
7 odst.
1a (nový)
1a.
Odběr buněčného materiálu bude prováděn na základě vnitrostátního práva a pouze za konkrétním účelem a měl bude splňovat požadavky nezbytnosti a proporcionality.
Odůvodnění
V případech, kdy se rozhoduje o odběru buněčného materiálu, by důraz měl být kladen na dodržování základních zásad a práv.
Pozměňovací návrh
30
Článek 8
Pro účely provádění tohoto rozhodnutí členské státy zajistí dostupnost referenčních údajů ze složek pro národní automatizované systémy identifikace otisků prstů, zřízené pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování.
Referenční údaje obsahují pouze daktyloskopické údaje a referenční číslo.
Referenční údaje nesmí obsahovat žádné údaje, podle kterých lze subjekt údajů přímo identifikovat.
Referenční údaje, které nejsou přiřazeny žádnému jednotlivci („neidentifikované daktyloskopické údaje“), musí být rozpoznatelné jako takové.
Pro účely provádění tohoto rámcového rozhodnutí členské státy zajistí přístup k referenčním údajům ze složek pro národní automatizované systémy identifikace otisků prstů, zřízené pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování.
Referenční údaje obsahují pouze daktyloskopické údaje a referenční číslo.
Referenční údaje nesmí obsahovat žádné údaje, podle kterých lze subjekt údajů přímo identifikovat.
Referenční údaje, které nejsou přiřazeny žádnému jednotlivci („neidentifikované daktyloskopické údaje“), musí být rozpoznatelné jako takové.
Pozměňovací návrh
31
Čl.
9 odst.
1
1.Pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování umožní členské státy národním kontaktním místům jiných členských států, jak jsou uvedena v článku 11, přístup k referenčním údajům ve svých automatizovaných systémech pro identifikaci otisků prstů, které za tímto účelem zřídily, s oprávněním provádět automatizované vyhledávání srovnáváním daktyloskopických údajů.
Vyhledávání lze vykonávat pouze v jednotlivých případech a v souladu s vnitrostátním právem žádajícího členského státu.
1.
Pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování umožní členské státy národním kontaktním místům jiných členských států, jak jsou uvedena v článku 11, přístup k referenčním údajům ve svých automatizovaných systémech pro identifikaci otisků prstů, které za tímto účelem zřídily, s oprávněním provádět automatizované vyhledávání srovnáváním daktyloskopických údajů.
Vyhledávání lze vykonávat pouze v jednotlivých případech a v souladu s pravidly v oblasti ochrany údajů stanovenými v kapitole 6 a s vnitrostátním právem žádajícího členského státu.
Pozměňovací návrh
32
Článek 10
Pokud postup uvedený v článku 9 prokáže shodu mezi daktyloskopickými údaji, řídí se předávání jakýchkoli dalších dostupných osobních údajů a jiných informací, které se vztahují k referenčním údajům, vnitrostátním právem, včetně pravidel o právní pomoci, dožádaného členského státu.
Pokud postup uvedený v článku 9 prokáže shodu mezi daktyloskopickými údaji, řídí se předávání jakýchkoli dalších dostupných osobních údajů a jiných informací, které se vztahují k referenčním údajům, vnitrostátním právem, včetně pravidel o právní pomoci, dožádaného členského státu a pravidly v oblasti ochranných údajů stanovenými v kapitole 6.
Odůvodnění
Odkaz týkající se ochrany údajů je obzvlášť důležitý, jelikož kapitola 6 (bude-li pozměněna) definuje, ke kterým osobním údajům bude umožněn přístup, a vytváří tak společné podmínky pro všechny členské státy ( a nespoléhá se výhradně na vnitrostátní právo každého členského státu).
Pozměňovací návrh
33
Článek 11
Článek 11
Národní kontaktní místo a prováděcí opatření
1.
Pro účely předávání údajů podle článku 9 určí každý členský stát národní kontaktní místo.
Pravomoci národního kontaktního místa se řídí platným vnitrostátním právem.
2.
Podrobnosti technických opatření pro postup uvedený v článku 9 se stanoví v prováděcích opatřeních podle článku 34.
vypouští se
Odůvodnění
Toto ustanovení bylo přesunuto do kapitoly 7 (prováděcí a závěrečná ustanovení).
Pozměňovací návrh
34
Čl.
12 odst.
1
1.
Pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování a pro projednávání jiných činů, které spadají do příslušnosti soudů nebo státních zastupitelství ve vyhledávajícím státě jakož i pro zachování veřejného pořádku a bezpečnosti umožní členské státy národním kontaktním místům ostatních členských států, jak jsou uvedena v odstavci 2, přístup k následujícím údajům o vnitrostátní registraci vozidel s oprávněním provádět automatizované vyhledávání v jednotlivých případech:
1.
Pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování a pro projednávání jiných činů, které spadají do příslušnosti soudů nebo státních zastupitelství ve vyhledávajícím státě, umožní členské státy národním kontaktním místům ostatních členských států, jak jsou uvedena v odstavci 2, přístup k následujícím údajům o vnitrostátní registraci vozidel s oprávněním provádět automatizované vyhledávání v jednotlivých případech:
1) údaje o vlastnících nebo provozovatelích a
1) údaje o vlastnících nebo provozovatelích a
2) údaje o vozidlech.
2) údaje o vozidlech.
Vyhledávání může být prováděno pouze s úplným číslem podvozku nebo úplným registračním číslem.
Vyhledávání lze vykonávat pouze v souladu s vnitrostátním právem vyhledávajícho členského státu.
Vyhledávání může být prováděno pouze s úplným číslem podvozku nebo úplným registračním číslem.
Vyhledávání lze vykonávat pouze v souladu s pravidly v oblasti ochrany údajů stanovenými v kapitole 6 a s vnitrostátním právem vyhledávajícího členského státu.
Odůvodnění
„Veřejný pořádek a bezpečnost” jako samostatné odůvodnění pro automatizované vyhledávání údajů o registraci vozidla bylo vypuštěno vzhledem k vágnosti těchto pojmů (pokud se nevztahují ke konkrétní události) a vzhledem ke skutečnosti, že relevantní otázky zachování veřejného pořádku a bezpečnosti jsou již řešeny v souvislosti s potřebou vyšetřovat trestné činy a jiné druhy deliktů (zejména administrativního charakteru).
Pozměňovací návrh
35
Čl.
12 odst.
2
2.
Pro účely předávání údajů podle odstavce 1 určí každý členský stát národní kontaktní místo pro příchozí žádosti.
Pravomoci národních kontaktních míst se řídí platným vnitrostátním právem.
Podrobnosti technických opatření pro postup se stanoví v prováděcích opatřeních podle článku 34.
vypouští se
Odůvodnění
Toto ustanovení bylo přesunuto do kapitoly 7 (prováděcí a závěrečná ustanovení).
Pozměňovací návrh
36
Čl.
14 odst.
1
Pro předcházení trestným činům a zachování veřejného pořádku a bezpečnosti při významných událostech přeshraničního rozsahu, zejména při sportovních událostech nebo zasedáních Evropské rady, si členské státy navzájem předávají, a to na žádost i z vlastního podnětu, osobní údaje, jestliže některá pravomocná odsouzení nebo jiné okolnosti nasvědčují tomu, že subjekty údajů při této významné události spáchají trestný čin nebo jsou hrozbou pro veřejný pořádek a bezpečnost, umožňuje-li předávání těchto údajů vnitrostátní právo předávajícího členského státu.
1.
Pro předcházení trestným činům a zachování veřejného pořádku a bezpečnosti při významných událostech přeshraničního rozsahu, zejména při sportovních událostech nebo zasedáních Evropské rady, si členské státy navzájem předávají, a to na žádost i z vlastního podnětu, osobní údaje, jestliže některá pravomocná odsouzení nebo jiné okolnosti nasvědčují tomu, že subjekty údajů při této významné události spáchají trestný čin nebo jsou hrozbou pro veřejný pořádek a bezpečnost, umožňuje-li předávání těchto údajů vnitrostátní právo předávajícího členského státu a bude-li to v demokratické společnosti nezbytné a přiměřené vzhledem ke konkrétnímu účelu a individuálním okolnostem případu.
Pozměňovací návrh
37
Článek 15
Článek 15
Národní kontaktní místo
Pro účely předávání údajů podle článků 13 a 14 určí každý členský stát národní kontaktní místo.
Pravomoci národního kontaktního místa se řídí platným vnitrostátním právem.
vypouští se
Odůvodnění
Toto ustanovení bylo přesunuto do kapitoly 7 (prováděcí a závěrečná ustanovení).
Pozměňovací návrh
38
Čl.
16 odst.
1
1.
Pro předcházení teroristickým trestným činům mohou členské státy v jednotlivých případech v souladu s vnitrostátním právem, a to i z vlastního podnětu, předat národním kontaktním místům jiných členských států, jak jsou uvedena v odstavci 3, osobní údaje a informace uvedené v odstavci 2, pokud je to nezbytné pro zvláštní okolnosti, které nasvědčují tomu, že subjekty údajů spáchají trestné činy uvedené v článcích 1 až 3 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu.
1.
Pro předcházení teroristickým trestným činům mohou členské státy v jednotlivých případech a v souladu s vnitrostátním právem, hlavními zásadami práva a základními právy, a to i z vlastního podnětu, předat národním kontaktním místům jiných členských států osobní údaje a informace uvedené v odstavci 2, pokud je to nezbytné pro zvláštní okolnosti, které nasvědčují tomu, že subjekty údajů spáchají teroristické trestné činy .
Odůvodnění
Pro předávání informací je nutný parametr mezinárodního práva a práva EU a ne pouze vnitrosátních právních předpisů.
Pozměňovací návrh
39
Čl.
16 odst.
2
2.
Předávané údaje zahrnují příjmení, jména, datum a místo narození a popis okolností, které vyvolávají domněnku uvedenou v odstavci 1.
2.
Předávané údaje zahrnují pouze osobní údaje a popis okolností, které vyvolávají domněnku uvedenou v odstavci 1.
Odůvodnění
Lepší definice osobních údajů, které mohou být předávány, je navržena v pozměněném článku 1 a.
Pozměňovací návrh
40
Čl.
16 odst.
3
3.
Každý členský stát určí národní kontaktní místo pro výměnu informací s národními kontaktními místy ostatních členských států.
Pravomoci národního kontaktního místa se řídí platným vnitrostátním právem.
vypouští se
Odůvodnění
Toto ustanovení bylo přesunuto do kapitoly 7 (prováděcí a závěrečná ustanovení).
Pozměňovací návrh
41
Čl.
16 odst.
4a (nový)
4a.
Bez ohledu na tyto podmínky mohou být osobní údaje zpracovány pouze pro účely uvedené v odstavci 1.
Předané údaje je nutno neprodleně odstranit, jakmile je dosaženo cílů uvedených v odstavci 1 nebo nelze-li již těchto cílů dosáhnout, a v každém případě nejdéle do dvou let od data jejich předání.
Odůvodnění
Vzhledem k tomu, že je třeba chránit jednotlivce před předáváním jeho údajů podle tohoto článku, je nezbytné zavést podobné restriktivní pravidlo na uchovávání a odstranění těchto údajů, jako je pravidlo stanovené pro významné události.
Pozměňovací návrh
42
Čl.
17 odst.
2
Každý členský stát může coby hostitelský členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem a se souhlasem vysílajícího členského státu svěřit příslušníkům vysílajícího členského státu, kteří se podílejí na společné operaci, výkonné pravomoci , nebo umožňuje-li to právo hostitelského členského státu, povolit jim výkon jejich výkonných pravomocí v souladu s právem vysílajícího členského státu.
Tyto výkonné pravomoci lze vykonávat pouze pod vedením a zpravidla v přítomnosti příslušníků hostitelského členského státu.
Příslušníci vysílajících členských států podléhají vnitrostátnímu právu hostitelského členského státu.
Hostitelský členský stát nese odpovědnost za jejich jednání.
2.
Příslušníci vysílajících členských států podléhají vnitrostátnímu právu hostitelského členského státu.
Každý členský stát může coby hostitelský členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem a se souhlasem vysílajícího členského státu svěřit příslušníkům vysílajícího členského státu, kteří se podílejí na společné operaci, výkonné pravomoci.
Tyto výkonné pravomoci lze vykonávat pouze podle pokynů a zpravidla v přítomnosti příslušníků hostitelského členského státu.
Odůvodnění
K dosažení výsledků je nutná jasná definice právních předpisů v oblasti společných operací.
Ustanovení, která se týkají výkonných pravomocí svěřených příslušníkům vysílajícího členského státu, nejsou dostatečně jasná.
Musí být navíc striktně omezena možnost vykonávání výkonných pravomocí v nepřítomnosti příslušníků hostitelského státu.
Pozměňovací návrh
43
Článek 17a (nový)
Článek 17a
Opatření při přítomném nebezpečí
1.
Příslušníci jednoho členského státu smějí v případě neodkladné potřeby překročit společnou hranici bez předchozího souhlasu jiného členského státu, aby v pohraniční oblasti státního území druhého členského státu učinili v souladu s vnitrostátním právem tohoto hostujícího členského státu jakákoli předběžná opatření, která jsou nutná k odvrácení přítomného nebezpečí ohrožujícího fyzickou nedotknutelnost jednotlivců.
2.
Neodkladnou potřebou ve smyslu odstavce 1 se rozumí situace, kdy při vyčkávání na zákrok příslušníků hostitelského členského státu nebo na převzetí vedení z jejich strany ve smyslu čl.
17 odst.
2 hrozí vznik nebezpečí.
3.
Zasahující příslušníci musí členský stát, na jehož území vkročili, neprodleně informovat.
Hostitelský členský stát přijetí těchto informací potvrdí a neprodleně přijme nezbytná opatření, která jsou nutná k odvrácení nebezpečí a k převzetí operace.
Zasahující příslušníci, kteří překročili hranici, smějí provádět operace na území hostitelského členského státu jen do doby, než tento stát příjme nezbytná ochranná opatření.
Zasahující příslušníci jsou vázáni pokyny hostitelského členského státu.
4.
Členské státy přijmou zvláštní dohodu o tom, které orgány musí být neprodleně informovány, jak stanoví odstavec 3.
Zasahující příslušníci jsou vázáni ustanoveními tohoto článku a právem členského státu, na jehož státním území působí.
5.
Za opatření, která uskutečnili zasahující příslušníci, přijímá odpovědnost hostitelský členský stát.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh je zněním článku 25 Prümské smlouvy .Ustanovení o opatřeních při přítomném nebezpečí mají být i součástí rámcového rozhodnutí Rady, aby byla zajištěna efektivnější policejní spolupráce v pohraničních oblastech.
Pozměňovací návrh
44
Článek 18 a (nový)
Článek 18a
Spolupráce na žádost
1.
Příslušné orgány členských států si na žádost poskytují v rámci svých kompetencí a podle svého vnitrostátního práva pomoc.
2.
Příslušné orgány členských států si podle čl.
39 odst.
1 první věty Úmluvy ze dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích poskytují pomoc, zejména prostřednictvím :
(1) identifikace majitelů a řidičů silničních, vodních a leteckých dopravních prostředků, pokud to již není zahrnuto do článku 12;
(2)informací o řidičských průkazech, osvědčeních vůdců plavidel a srovnatelných oprávněních,
(3) zjištění pobytu a bydliště;
(4) zjištění povolení k pobytu;
(5) identifikace majitelů telefonních linek a majitelů dalších telekomunikačních zařízení, pokud jsou veřejně přístupné;
(6) zjištění totožnosti;
(7) určení původu věcí, například u zbraní, motorových vozidel a vodních plavidel (dotaz na způsob prodeje);
(8) poznatků z policejních spisů a policejních podkladů a informací z veřejně přístupných úředních spisů;
(9) okamžitého hlášení zbraní a výbušných látek, jakož i hlášení o falešných penězích a ceninách;
(10) okamžitého hlášení zbraní a výbušných látek, jakož i hlášení o falešných penězích a ceninách;
(11) zjištění ochoty informátora vypovídat.
3.
Pokud požádaný orgán není pro vyřízení žádosti příslušný, postoupí žádost příslušnému orgánu.
Požádaný orgán informuje o postoupení žádající orgán a orgán příslušný k vyřízení žádosti.
Příslušný orgán vyřídí žádost a výsledek sdělí opět žádajícímu orgánu.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh je zněním článku 27 Prümské smlouvy.
Ustanovení o opatřeních při přítomném nebezpečí mají být i součástí rámcového rozhodnutí Rady, aby byla zajištěna efektivnější policejní spolupráce v pohraničních oblastech.
Pozměňovací návrh
45
Čl.
19 odst.
1
1.
Příslušníci vysílajícího členského státu, kteří se účastní společné operace na území jiného členského státu, mohou na tomto území nosit své služební stejnokroje.
Mohou nosit takové zbraně , střelivo a vybavení, jaké mohou nosit podle vnitrostátního práva vysílajícího členského státu.
Hostitelský členský stát může nošení určitých zbraní, střeliva nebo vybavení příslušníky vysílajícího členského státu zakázat.
1.
Příslušníci vysílajícího členského státu mohou nosit takové služební zbraně , střelivo a vybavení, jaké mohou nosit podle vnitrostátního práva vysílajícího členského státu.
Hostitelský členský stát může nošení určitých služebních zbraní, střeliva nebo vybavení příslušníky vysílajícího členského státu zakázat, pokud jeho vnitrostátní právní předpisy tento zákaz uplatňují vůči svým vlastním příslušníkům.
Odůvodnění
Vypuštěná část byla přesunuta do odstavce 2 a (nového) tohoto článku.
Ustanovení týkající se nošení služebních zbraní příslušníky vysílajícího členského státu by měla být sjednocena s ustanoveními platnými pro vnitrostátní příslušníky.
Pozměňovací návrh
46
Čl.
19 odst.
2a (nový)
2a.
Příslušníci vysílajícího členského státu, kteří se účastní společné operace na území jiného členského státu, nosí na tomto území své služební stejnokroje.
Všichni účastníci společné operace musí nosit společné rozlišující označení.
Hostitelský členský stát musí poskytnout příslušníkům vysílajícího členského státu úřední doklad, jehož součástí bude jméno, hodnost a digitalizovaná fotografie daného příslušníka.
Odůvodnění
Tato pravidla, která byla inspirována kompromisem týkajícím se pohraničních jednotek rychlé reakce, se zdají být důležitá pro rozlišení „společné” operace, která znamená daleko víc než jen součet jednotlivých prvků.
Pozměňovací návrh
47
Čl.
24 odst.
1
1.
Pro účely této kapitoly se rozumí:
vypouští se
1) „zpracováním osobních údajů“ jakýkoli úkon nebo soubor úkonů, které jsou prováděny s osobními údaji, pomocí automatizovaných postupů či bez nich, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, třídění, vyhledávání, nahlížení, používání, sdělování prostřednictvím předávání, šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, srovnávání, kombinování, blokování, výmaz nebo znehodnocení údajů.
Zpracování ve smyslu tohoto rozhodnutí zahrnuje rovněž oznámení o existenci či neexistenci záznamu;
2) „automatizovaným vyhledávacím postupem“ přímý přístup k automatizovaným složkám jiného orgánu, je-li vyhledávací postup zcela automatizován;
3) „označováním“ značení uložených osobních údajů, jehož účelem není omezit jejich budoucí zpracování;
4) „blokováním“ značení uložených osobních údajů za účelem omezit jejich budoucí zpracování.
Odůvodnění
Definice jsou nyní obsaženy v kapitole 1.
Pozměňovací návrh
48
Čl.
24 odst.
2
2.
Následující ustanovení se použijí na údaje, které jsou předávány nebo byly předány podle tohoto rozhodnutí, není-li v předchozích kapitolách stanoveno jinak.
2.
Následující ustanovení se použijí na sběr a zpracování materiálu obsahujícího DNA a otisků prstů v členském státě a na předávání jakýchkoli dalších osobních údajů v rámci působnosti tohoto rámcového rozhodnutí.
Následující ustanovení se také použijí na údaje, které jsou předávány nebo byly předány podle tohoto rámcového rozhodnutí.
Odůvodnění
Jasnější a také v souladu s návrhem evropského inspektora ochrany údajů.
Pozměňovací návrh
49
Čl.
25 odst.
1a (nový)
1a.
Členské státy zohledňují různé kategorie osobních údajů a různé účely, pro něž jsou získávány, aby mohly stanovit lhůty pro jejich uložení a vhodné podmínky pro jejich získávání, další zpracování a přenos.
Osobní údaje týkající se osob, které nejsou podezřelé ze spáchání trestného činu nebo účasti na něm nebo které byly odsouzeny za spáchání trestného činu, jsou zpracovávány pouze pro ty účely, pro něž byly získány, a po omezenou dobu.
Členské státy stanoví přiměřené omezení pro přístup k takovým údajům a jejich předávání.
Odůvodnění
Odpovídající ustanovení o ochraně údajů musí zasahovat podle stupně zapojení (odpovídá pozměňovacímu návrhu 14 ve znění přijatém Evropským parlamentem ze dne 14. června 2006 k návrhu KOM k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech).
Pozměňovací návrh
50
Čl.
25 odst.
3
3.
Odstavec 2 se nevztahuje na ty členské státy, kde předávání osobních údajů stanovené tímto rozhodnutím již probíhá podle smlouvy ze dne 27. května 2005 mezi Belgickým královstvím, Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím a Rakouskou republikou o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu, přeshraniční trestné činnosti a nedovolené migraci (dále jen „Prümská smlouva“).
vypouští se
Odůvodnění
Při předávání osobních údajů by se měly poskytovat pouze jednotlivé údaje.
O veškeré další údaje musí konkrétně požádat orgány žádajícího členského státu a jen tehdy, pokud budou nezbytné.
Pozměňovací návrh
51
Čl.
25 odst.
3a (nový)
3a.
Údaje zpracované podle tohoto rámcového rozhodnutí nebudou předány nebo zpřístupněny třetí zemi ani žádné mezinárodní organizaci.
Pozměňovací návrh
52
Čl.
26 odst.
1
1.
Zpracování osobních údajů přijímajícím členským státem je přípustné pouze pro účely, pro které byly v souladu s tímto rozhodnutím údaje předány.
Zpracování pro jiné účely je přípustné pouze v případě, že členský stát spravující složku vydá předchozí povolení, a řídí se vnitrostátními právními předpisy přijímajícího členského státu.
Toto povolení lze udělit, pokud je zpracování pro takové jiné účely povoleno vnitrostátním právem členského státu, který složky spravuje.
1.
Zpracování osobních údajů přijímajícím členským státem je přípustné pouze pro účely, pro které byly v souladu s tímto rámcovým rozhodnutím údaje předány.
Zpracování pro jiné účely je přípustné pouze v případě, že členský stát spravující složku vydá předchozí povolení, a řídí se vnitrostátními právními předpisy přijímajícího členského státu.
Toto povolení lze udělit, pokud je zpracování pro takové jiné účely povoleno vnitrostátním právem členského státu, který složky spravuje, a případ od případu .
Pozměňovací návrh
53
Článek 27
Předané osobní údaje mohou být zpracovány pouze orgány, subjekty a soudy, které jsou odpovědné za úkoly související s prosazováním cílů uvedených v článku 26.
Zejména mohou být údaje předány jiným subjektům pouze s předchozím povolením předávajícího členského státu a v souladu s právem přijímajícího členského státu.
Předané osobní údaje mohou být zpracovány pouze orgány, subjekty a soudy, které jsou odpovědné za úkoly související s prosazováním cílů uvedených v článku 26.
Zejména mohou být údaje předány jiným subjektům pouze s předchozím povolením předávajícího členského státu , udělovaným případ od případu, a v souladu s právem přijímajícího členského státu.
Pozměňovací návrh
54
Čl.
28 odst.
2a (nový)
2a.
Zvláštní kategorie údajů, které se týkají rasového či etnického původu, politických názorů, náboženského nebo filozofického přesvědčení, členství v politické straně nebo v odborové organizaci, sexuální orientace nebo zdravotního stavu, by měly být zpracovány pouze tehdy, je-li to zcela nezbytné a přiměřené záměru konkrétního případu a v souladu se zvláštními bezpečnostními opatřeními.
Odůvodnění
Při předávání osobních údajů by se měly poskytovat pouze jednotlivé údaje.
O veškeré další údaje musí konkrétně požádat orgány žádajícího členského státu a jen tehdy, pokud budou nezbytné.
Pozměňovací návrh
55
Čl.
28 odst.
3 bod 2)
2) po uplynutí maximální doby uchovávání údajů stanovené ve vnitrostátních právních předpisech předávajícího členského státu, pokud předávající orgán informoval přijímající orgán při předání údajů o těchto maximálních dobách.
2) po uplynutí maximální doby dvou let, s výjimkou případů uvedených v článcích 14 a 16.
Odůvodnění
Je nezbytné sjednotit lhůty pro uchovávání údajů, aby se předešlo rozdílům v ochraně osobních údajů.
Pozměňovací návrh
56
Čl.
29 odst.
2 bod 1)
1)jsou přijata nejmodernější technická opatření s cílem zajistit ochranu a bezpečnost údajů, zejména důvěrnost a integritu údajů;
1) jsou přijata nejlepší dostupná technická opatření s cílem zajistit ochranu a bezpečnost údajů, zejména důvěrnost a integritu údajů;
Odůvodnění
V oblasti ochrany údajů je nutno používat kritéria nejlepší dostupné techniky (a ne používat pouze běžné nástroje).
Pozměňovací návrh
57
Čl.
30 odst.
2 úvodní část
2.
Automatizované vyhledávání údajů na základě článků 3, 9 a 12 a automatizované srovnávání podle článku 4 podléhá těmto pravidlům:
vypouští se
Odůvodnění
Pravidla pro dokumentování a registraci musí být obecně platná pro všechny typy předávání údajů (automatizované i neautomatizované) a pro všechny druhy odůvodnění žádostí o údaje (včetně případů významných událostí a předcházení teroristickým trestným činům).
Pozměňovací návrh
58
Čl.
30 odst.
4
4.
Zaznamenané údaje jsou prostřednictvím vhodných opatření chráněny před nevhodným použitím a jinými formami zneužití a uchovávají se pod dobu dvou let.
Po uplynutí doby uchovávání jsou zaznamenané údaje neprodleně vymazány.
4.
Zaznamenané údaje jsou prostřednictvím vhodných opatření chráněny před nevhodným použitím a jinými formami zneužití a uchovávají se pod dobu tří let.
Po uplynutí doby uchovávání jsou zaznamenané údaje neprodleně vymazány.
Pozměňovací návrh
59
Čl.
31 odst.
1
1.
Subjektu údajů se v souladu s vnitrostátními právními předpisy na eho žádost a po prokázání jeho totožnosti poskytnou bez nepřiměřených nákladů, obecně srozumitelnou formou a bez nepřiměřené prodlevy informace týkající se zpracovávaných údajů o jeho osobě, jakož i jejich původu, informace o příjemci nebo skupinách příjemců, zamýšleném účelu zpracovávání a právním základu pro zpracování.
Navíc má subjekt údajů právo na opravu nesprávných údajů a výmaz neoprávněně zpracovávaných údajů.
1.
Subjektu údajů se v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytnou bez nepřiměřených nákladů, obecně srozumitelnou formou a bez nepřiměřené prodlevy informace o shromážděných údajích, údajích předaných jiným členským státům a o povoleních vydaných k těmto údajům a informace týkající se zpracovávaných údajů o jeho osobě, jakož i jejich původu, informace o příjemci nebo skupinách příjemců, zamýšleném účelu zpracovávání a právním základu pro zpracování.
Navíc má subjekt údajů právo na opravu nesprávných údajů a výmaz neoprávněně zpracovávaných údajů a o tomto právu je subjekt údajů také informován .
Členské státy rovněž zajistí, aby subjekt údajů mohl v případě porušení svých práv v souvislosti s ochranou údajů podat účinnou stížnost u nezávislého soudu ve smyslu čl.
6 odst.
1 Evropské úmluvy o lidských právech nebo u nezávislého orgánu dozoru ve smyslu článku 28 směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů
Úř. věst.
L 281, 23.11.1995, s. 31. a aby mu byla poskytnuta možnost požadovat náhradu škody nebo vyžadovat jinou formu právního odškodnění.
Podrobnosti postupu pro uplatnění těchto práv a důvody pro omezení práva přístupu se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy členského státu, ve kterém subjekt údajů uplatňuje svá práva.
Členské státy rovněž zajistí, aby subjekt údajů mohl v případě porušení svých práv v souvislosti s ochranou údajů podat účinnou stížnost u nezávislého soudu ve smyslu čl.
6 odst.
1 Evropské úmluvy o lidských právech nebo u nezávislého orgánu dozoru ve smyslu článku 28 směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a aby mu byla poskytnuta možnost požadovat náhradu škody nebo vyžadovat jinou formu právního odškodnění.
Podrobnosti postupu pro uplatnění těchto práv a důvody pro omezení práva přístupu se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy členského státu, ve kterém subjekt údajů uplatňuje svá práva.
Pozměňovací návrh
60
Článek 32 a (nový)
Článek 32a
Členské státy přijmou vhodná opatření, kterými zajistí plné uplatňování ustanovení obsažených v této kapitole a určí účinné, přiměřené a odrazující sankce, které se uplatní v případě porušení těchto ustanovení, zejména ustanovení, jejichž cílem je zajištění důvěrné povahy a bezpečnosti zpracování osobních údajů.
Odůvodnění
V době neexistence rámcového rozhodnutí je ustanovení o trestných sankcích potřebné k tomu, aby se zabránilo porušování pravidel o ochraně údajů nebo bylo potlačováno.
Pozměňovací návrh
61
Článek 32b (nový)
Článek 32b
1.
Pro účely předávání údajů podle článků 3, 4, 9, 12, 14 a 16 určí každý členský stát jedno nebo více národních kontaktních míst.
2.
Pravomoci národního kontaktního místa se řídí platným vnitrostátním právem.
Národní kontaktní místa jsou k dispozici nepřetržitě.
3.
Seznam všech národních kontaktních míst zašle každý členský stát ostatním členským státům.
Tento seznam se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Pozměňovací návrh
62
Čl.
33 odst.
2
2.
Prohlášení předložená v souladu s odstavcem 1 lze kdykoli změnit prostřednictvím prohlášení předloženého Generálnímu sekretariátu Rady.
Generální sekretariát Rady postoupí každé obdržené prohlášení členským státům a Komisi.
2.
Prohlášení předložená v souladu s odstavcem 1 lze kdykoli změnit prostřednictvím prohlášení předloženého Generálnímu sekretariátu Rady.
Generální sekretariát Rady postoupí každé obdržené prohlášení členským státům , Evropskému parlamentu a Komisi.
Odůvodnění
Evropský parlament by měl zastávat významnější úlohu při uplatňování tohoto rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
63
Čl.
33 odst.
2a (nový)
2a.
Prohlášení, s výjimkou těch uvedených v čl.
19 odst.
4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Odůvodnění
Všechna prohlášení, s výjimkou těch týkajících se konkrétních operačních plánů, musí být zveřejněny, aby byla umožněna jejich kontrola.
Pozměňovací návrh
64
Článek 34
Rada přijímá opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie postupem podle čl.
34 odst.
2 písm. c) druhé věty Smlouvy o EU.
1.
Rada přijímá prováděcí opatření pouze po konzultaci s Evropským parlamentem .
2.
Prováděcí opatřená jsou také sdělena evropskému inspektoru ochrany údajů, který se k nim může vyjádřit.
Pozměňovací návrh
65
Článek 35
Každý členský stát nese provozní náklady, které vznikly jeho orgánům v souvislosti s prováděním tohoto rozhodnutí.
Ve zvláštních případech se dotčené členské státy mohou dohodnout jinak.
Každý členský stát nese provozní náklady, které vznikly jeho orgánům v souvislosti s prováděním tohoto rámcového rozhodnutí.
Všeobecný rozpočet Evropské unie nese náklady související s fungováním TESTA II (Celoevropské sítě pro zabezpečenou výměnu dat mezi státními správami) nebo jakékoli jiné sítě používané pro výměnu údajů uvedenou v kapitole 2 tohoto rámcového rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
66
Čl.
36 odst.
2
2.
Členské státy mohou po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost uzavírat nebo uvádět v platnost dvoustranné nebo mnohostranné dohody nebo ujednání, které se týkají oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, pokud tyto dohody nebo ujednání rozšiřují cíle tohoto rozhodnutí.
2.
Členské státy mohou po vstupu tohoto rámcového rozhodnutí v platnost uzavírat nebo uvádět v platnost dvoustranné nebo mnohostranné dohody nebo ujednání, které se týkají oblasti působnosti tohoto rámcového rozhodnutí, pokud tyto dohody nebo ujednání rozšiřují cíle tohoto rámcového rozhodnutí, včetně cílů ochrany údajů.
Pozměňovací návrh
67
Čl.
36 odst.
4
4.
Do [... let] od nabytí účinku tohoto rozhodnutí informují členské státy Radu a Komisi o stávajících dohodách a ujednáních ve smyslu odstavce 1, které si přejí nadále uplatňovat.
4.
Do [... let] od nabytí účinku tohoto rámcového rozhodnutí informují členské státy Evropský parlament, Radu a Komisi o stávajících dohodách a ujednáních ve smyslu odstavce 1, které si přejí nadále uplatňovat.
Odůvodnění
Evropský parlament musí být zahrnut do dalších opatření, která se týkají rámcového rozhodnutí Rady.
Pozměňovací návrh
68
Čl.
36 odst.
5
5.
Členské státy rovněž informují Radu a Komisi o všech nových dohodách nebo ujednáních ve smyslu odstavce 2 do tří měsíců od jejich podpisu, nebo v případě nástrojů, které byly podepsány před přijetím tohoto rozhodnutí, do tří měsíců od jejich vstupu v platnost.
5.
Členské státy rovněž informují Radu , Evropský parlament a Komisi o všech nových dohodách nebo ujednáních ve smyslu odstavce 2 do tří měsíců od jejich podpisu, nebo v případě nástrojů, které byly podepsány před přijetím tohoto rámcového rozhodnutí, do tří měsíců od jejich vstupu v platnost.
Odůvodnění
Evropský parlament musí být zahrnut do dalších opatření, která se týkají rámcového rozhodnutí Rady.
Pozměňovací návrh
69
Čl.
37 odst.
2
2.
Členské státy sdělí generálnímu sekretariátu Rady a Komisi znění právních předpisů, kterými ve svém vnitrostátním právu provádějí povinnosti, jež pro ně vyplývají z tohoto rozhodnutí.
Při této příležitosti může každý členský stát oznámit, že bude toto rozhodnutí okamžitě uplatňovat ve svých vztazích s těmi členskými státy, které provedou stejné oznámení.
2.
Členské státy sdělí generálnímu sekretariátu Rady znění právních předpisů, kterými ve svém vnitrostátním právu provádějí povinnosti, jež pro ně vyplývají z tohoto rámcového rozhodnutí.
Při této příležitosti může každý členský stát oznámit, že bude toto rámcové rozhodnutí okamžitě uplatňovat ve svých vztazích s těmi členskými státy, které provedou stejné oznámení.
Generální sekretariát Rady postoupí každé obdržené oznámení členským státům, Evropskému parlamentu a Komisi.
Odůvodnění
Koordinace článku 37 s článkem 33
Pozměňovací návrh
70
Článek 37a (nový)
Článek 37a
1.
Rada každé dva roky vypracuje hodnocení týkající se administrativního, technického a finančního uplatňování a provádění tohoto rámcového rozhodnutí.
2.
Způsoby automatizovaného vyhledávání a srovnávání údajů o DNA a údajů daktyloskopických budou vyhodnoceny šest měsíců po datu vstupu tohoto rámcového rozhodnutí v platnost.
V případě údajů o registraci vozidla se první vyhodnocení uskuteční tři měsíce po tomto datu.
3.
Hodnotící zprávy budou předány Evropskému parlamentu a Komisi.
STANOVISKO VÝBORU PRO PRÁVNÍ ZÁLEŽITOSTI K PRÁVNÍMU ZÁKLADU
Pan Jean-Marie Cavada
předseda
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
BRUSEL
Věc: Stanovisko k právnímu základu podnětu k přijetí rozhodnutí Rady o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti ( 2007/0804(CNS) )
Vážený pane předsedo,
dopisem ze dne 19. dubna 2007 jste v souladu s čl.
35 odst.
2 jednacího řádu požádal Výbor pro právní záležitosti o ověření platnosti a vhodnosti právního základu uvedeného návrhu rozhodnutí.
Výbor projednal výše uvedenou otázku na schůzi dne 2. května 2007.
Navrhovaným právním základem je čl.
34 odst.
2 Smlouvy o EU.
Zpravodaj příslušného výboru pan Correia se nicméně domnívá, že spíše než rozhodnutí na základě čl.
34 odst.
2 písm. c) by bylo příhodnější přijmout rámcové rozhodnutí ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. b).
Klíčovým rozdílem mezi rozhodnutími ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. c) a rámcovými rozhodnutími přijatými na základě čl.
34 odst.
2 písm. b) je podle názoru Evropského parlamentu to, že zatímco je na základě čl.
39 odst.
1 Smlouvy o EU Parlament konzultován s ohledem na rozhodnutí nebo rámcové rozhodnutí samotné, čl.
34 odst.
2 písm. c) zmocňuje Radu k následnému přijetí prováděcích opatření kvalifikovanou většinou bez konzultace Parlamentu.
Příslušná ustanovení Smlouvy o EU
Článek 34
1.
V oblastech uvedených v této hlavě se členské státy informují a konzultují v Radě tak, aby koordinovaly své postupy.
K tomu navazují spolupráci mezi příslušnými útvary svých státních správ.
2.
Rada přijímá opatření a podporuje vhodnou formou a vhodnými postupy uvedenými v této hlavě spolupráci sloužící cílům Unie.
Za tím účelem může Rada z podnětu členského státu nebo Komise jednomyslně:
(a)
zaujímat společné postoje vymezující přístup Unie k určité otázce;
(b)
přijímat rámcová rozhodnutí za účelem sbližování právních předpisů členských států.
Rámcová rozhodnutí jsou závazná pro členské státy co do výsledku, kterého má být dosaženo, přičemž volba forem a prostředků se ponechává vnitrostátním orgánům.
Nemají přímý účinek;
(c)
přijímat rozhodnutí za jakýmkoli jiným účelem, který je v souladu s cíli této hlavy, s vyloučením sbližování právních předpisů členských států.
Tato rozhodnutí jsou závazná a nemají přímý účinek; Rada přijímá kvalifikovanou většinou opatření, která jsou nezbytná k provedení těchto rozhodnutí na úrovni Unie;
(d)
vypracovávat úmluvy, které doporučí členským státům k přijetí v souladu s jejich ústavními předpisy.
Členské státy zahájí odpovídající proces ve lhůtě stanovené Radou.
Není-li v těchto úmluvách stanoveno jinak, vstoupí v platnost, jakmile budou přijaty alespoň polovinou členských států, a to v členských státech, které je přijaly.
Opatření k provedení úmluv jsou přijímána v Radě dvoutřetinovou většinou hlasů smluvních stran.
Účel a obsah podnětu k přijetí rozhodnutí Rady
Navrhované rozhodnutí Rady si klade za cíl bojovat proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti podporou a posilováním přeshraniční spolupráce prostřednictvím výměny informací mezi agenturami zodpovědnými za předcházení trestným činům a za jejich vyšetřování.
Argumentaci ospravedlňující využití tohoto právního nástroje lze z preambule odvodit následovně: rychlá a účinná výměna přesných informací má zásadní význam pro účinnou mezinárodní spolupráci v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti.
Cílem je zavést postupy, které podpoří rychlý, účinný a nenákladný způsob výměny údajů.
Vzhledem ke společnému využívání údajů je třeba, aby tyto postupy podléhaly zásadě odpovědnosti a zahrnovaly vhodné záruky, pokud jde o přesnost a zabezpečení údajů při jejich přenosu a uchovávání, jakož i postupy pro zaznamenávání výměny údajů a omezení, stanovená pro využívání vyměněných informací.
Tyto požadavky naplňuje Prümská smlouva ze dne 27. května 2005 mezi Belgií, Německem, Španělskem, Francií, Lucemburskem, Nizozemskem a Rakouskem o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu, přeshraniční trestné činnosti a nedovolené migraci.
Aby byly všemi členskými státy dosaženy hlavní požadavky Haagského programu a dodrženy jeho lhůty, je třeba, aby byly zásadní části Prümské smlouvy použitelné pro všechny členské státy.
Rozhodnutí Rady by proto mělo být založeno na hlavních ustanoveních Prümské smlouvy.
Cíl a obsah tohoto dokumentu může být na základě preambule analyzován následovně:
Bod odůvodnění 2 jednoznačně stanoví, že jedním z cílů Evropské unie je poskytnout občanům v prostoru svobody, bezpečnosti a práva vysokou úroveň bezpečnosti „prostřednictvím rozvoje společných postupů mezi členskými státy v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech“.
Bod odůvodnění 9 pak zdůrazňuje, že přesné informace „pro účinnou mezinárodní spolupráci“ vyžadují, aby byly ve členských státech zavedeny postupy, které „podpoří rychlý, účinný a nenákladný způsob výměny údajů“.
Preambule dále vysvětluje význam systému založeného na nalezení či nenalezení shody, který umožní, aby vyhledávající členský stát získal přístup k údajům z národních složek analýzy DNA a z automatizovaných systémů pro daktyloskopickou identifikaci jiného členského státu.
Členské státy budou mít vzájemná přístupová práva do národních složek analýzy DNA.
Těchto cílů by mělo být dosaženo síťovým propojením národních databází.
Dalším záměrem je, aby tento systém umožnil užší spolupráci mezi policejními orgány, včetně společných bezpečnostních operací a přeshraničních zákroků.
Preambule také odkazuje na zaručení práva na ochranu soukromí a osobních údajů.
Protože předběžná ověření nemohou být v tomto ohledu prováděna v případě přeshraničního on-line přístupu do databází, je třeba provádět kontroly následné.
Bod odůvodnění 18 jednoznačně stanoví, že bude na členských státech, aby zajistily „účinné provedení veškerých pravidel týkajících se ochrany údajů obsažených v tomto rozhodnutí“.
Kapitola II se zabývá přístupem on-line a následnými žádostmi a stanoví pravidla týkající se profilů DNA, daktyloskopických údajů a údajů o registraci vozidel.
Veškeré oddíly odkazují na „národní kontaktní místa“, která jsou příslušná k dodávání údajů a jejichž pravomoci se řídí „platným vnitrostátním právem“ (článek 6, článek 11 a článek 12).
Kapitola III se zabývá „významnými událostmi“ a jednoznačně stanoví, že předávání jiných než osobních údajů musí být „v souladu s vnitrostátním právem předávajícího členského státu“ (článek 13).
Kapitola IV se zabývá předáváním informací za účelem předcházení teroristickým trestným činům a stanoví, že předávající členský stát ukládá podmínky pro použití těchto údajů přijímajícím členským státem, který je jimi vázán, „v souladu s vnitrostátním právem” (článek 16).
Kapitola V se zabývá jinými formami spolupráce jako jsou společné operace, u kterých je nutné zohlednit, co umožňuje „právo hostitelského členského státu“ a při kterých závisí občanskoprávní odpovědnost na právních předpisech „členského státu, na jehož území jsou nasazeni“ příslušníci (články 17 a 21).
Kapitola VI obsahuje obecná ustanovení o ochraně údajů a stanoví, že každý členský stát zajistí „ve svém vnitrostátním právu“ úroveň ochrany osobních údajů nejméně rovnocennou s úrovní vyplývající z Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob (články 25 a 27).
Problém
V dopise předseda příslušného výboru uvádí:
„Tento podnět si klade za cíl dosáhnout sblížení právních předpisů členských států.
Za těchto okolností se zpravodaj domnívá, že by spíše než rozhodnutí ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. c) bylo vhodnější přijmout rámcové rozhodnutí ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. b).“
Vyvstává tedy především otázka, zda má navrhovaný nástroj za účel sbližování právních předpisů členských států; je-li tomu tak, měl by mít tento nástroj spíše podobu rámcového rozhodnutí ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. b) a nikoli rozhodnutí dle čl.
34 odst.
2 písm. c), neboť ustanovení písmena c) výslovně jakékoli sbližování právních předpisů vylučují.
Obecné úvahy o právním základu s ohledem na judikaturu
Veškeré akty Společenství musí být založeny na právním základu obsaženém ve Smlouvě (nebo v jiném právním aktu, jehož provádění mají za účel).
Právní základ definuje pravomoc Společenství ratione materiae a upřesňuje, jakým způsobem má být tato pravomoc uplatňována, tj. určuje legislativní nástroje, které lze použít, a rozhodovací postup.
Ustálená judikatura Soudního dvora jednoznačně stanoví, že výběr právního základu není diskreční pravomocí zákonodárce Společenství, ale musí být naopak stanoven na základě objektivních faktorů, které podléhají soudní kontrole
Věc 45/86 Komise v.
Rada , 1987, Recueil, s. 1439, bod 5. , jako jsou např. cíl a obsah příslušného opatření
Věc C-300/89, Komise v.
Rada , 1991, Recueil, s. I-287, bod 10 a věc C-42/97, Evropský parlament v .
Rada , 1999, Recueil, s. I-869, bod 36. .
Rozhodujícím faktorem je navíc hlavní cíl opatření
Věc C-377/98, Nizozemsko v.
Evropský parlament a Rada, 2001, Recueil, s. I-7079, bod 27. .
Posouzení
Za zmínku stojí dvě úvodní poznámky – ačkoli první z nich nemá přímý dopad na odpověď na otázku vhodnosti výběru právního základu Radou, stojí i tak za zmínku.
Na edinburské vrcholné schůzce se členské státy dohodly, že by zásada proporcionality, jak je kodifikována ve třetím odstavci článku 3B Smlouvy o ES (současný článek 5), měla znamenat, že v oblastech, kde je třeba legislativního zásahu Společenství budou upřednostňovány směrnice před nařízeními a rámcové směrnice před podrobnými opatřeními.
Stejný postoj byl později začleněn do Protokolu o subsidiaritě a proporcionalitě připojenému k Amsterodamské smlouvě a do bílé knihy o evropské správě
Viz Prechal, Adieu à la Directive?, European Constitutional Law Review , 1: s. 481–494, 2005. .
Kromě toho – a tato poznámka má velký význam pro posouzení otázky, zda byl právní základ zvolen správně – ve svém rozsudku ze dne 16. června 2005 ve věci C-105/03 Pupino Soudní dvůr jednoznačně rozhodl, že „znění čl.
34 odst.
2 písm. b) EU vychází velmi blízce ze znění čl.
249 třetího pododstavce ES.
Článek 34 odst.
2 písm. b) EU přiznává rámcovým rozhodnutím závazný charakter v tom smyslu, že „jsou závazná“ pro členské státy „co do výsledku, kterého má být dosaženo, přičemž volba forem a prostředků se ponechává vnitrostátním orgánům““ (bod 33).
Rámcové rozhodnutí je tudíž ekvivalentem směrnice přijaté v rámci prvního pilíře, aniž by však zakládalo přímý účinek.
Jelikož „rozhodnutí“ ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. c) výslovně vylučují sbližování vnitrostátních právních předpisů, je samozřejmé, že pokud má daný podnět za následek uvedené sbližování, měl by být přijat spíše v podobě rámcového rozhodnutí ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. b).
V souvislosti s touto otázkou je také třeba poznamenat, že ve svém stanovisku ze dne 12. září 2006 ve věci C-303/05, Advocaten voor de Wereld v.
Leden van de Ministerraad vyjádřil generální advokát Ruiz-Jarabo Colomer názor, že rámcové rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkazu je harmonizující opatření, neboť ačkoli „ve vnitrostátních právních předpisech členského státu upravujících trestní řízení jsou zatýkací rozkazy předmětem ustálené praxe a v některých případech také předmětem specifických podmínek, rámcové rozhodnutí jim umožňuje dosáhnout přeshraničního účinku, což je cíl, který vyžaduje sblížení příslušných vnitrostátních právních předpisů“ (bod 49).
Generální advokát dále uvádí (bod 55), že „zbývající akty – rámcová rozhodnutí, rozhodnutí a úmluvy – jsou vhodné pro opatření, která vyžadují provedení do vnitrostátního práva.
Nicméně toto řízení nevyžaduje analýzu rozhodnutí ve smyslu čl.
34 odst.
2 písm. c) EU, jelikož tento článek vylučuje jejich přijetí za účelem harmonizování, které je zásadní pro zajištění fungování postupu evropského zatýkacího rozkazu.“
Stejně tak daný podnět využívá stávající mechanismy – postupy pro přístup do automatizovaných složek analýzy DNA, automatizovaných systémů pro daktyloskopickou identifikaci a registrů vozidel – a za určitých okolností a při dodržení určitých podmínek jim umožňuje dosáhnout přeshraničního účinku, což – jak naprosto jednoznačně ukazuje analýza textu – vyžaduje sblížení příslušných vnitrostátních pravidel.
Text v podobě, ve které ho v současnosti projednává Rada, navíc obsahuje rozsáhlou kapitolu o ochraně údajů, o které se lze také domnívat, že zakládá sbližování vnitrostátních právních předpisů.
Podnět k přijetí rozhodnutí Rady o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, by tudíž měl být přijat v podobě rámcového rozhodnutí na základě čl.
34 odst.
2 písm. b) Smlouvy o EU a nikoli v podobě rozhodnutí na základě čl.
34 odst.
2 písm. c).
Na schůzi dne 2. května 2007 Výbor pro právní záležitosti jednomyslně
Hlasování se zúčastnili tito poslanci: Giuseppe Gargani (předseda), Cristian Dumitrescu, Francesco Enrico Speroni (místopředsedové), Manuel Medina Ortega (navrhovatel), Mario Borghezio, Mogens N.J. Camre, Carlo Casini, Bert Doorn, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Antonio Masip Hidalgo, Aloyzas Sakalas, Gary Titley, Diana Wallis, Jaroslav Zvěřina. rozhodl, že doporučí, aby byl vzhledem k výše uvedenému podnět k přijetí rozhodnutí Rady o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti ( 2007/0804(CNS) ), přijat na základě čl.
34 odst.
2 písm. b) Smlouvy o Evropské unii.
S úctou
Giuseppe Gargani
POSTUP
Název
Prümská smlouva: posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti
Referenční údaje
06566/2007 – C6-0079/2007 – 2007/0804(CNS)
Datum konzultace s EP
1.3.2007
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
LIBE
13.3.2007
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Fausto Correia
20.3.2007
Zpochybnění právního základu
Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
JURI
2.5.2007
Projednání ve výboru
20.3.2007
11.4.2007
23.4.2007
7.5.2007
21.5.2007
Datum přijetí
21.5.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
32
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Alexander Alvaro, Giusto Catania, Mladen Petrov Chervenyakov, Carlos Coelho, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Claudio Fava, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Lilli Gruber, Jeanine Hennis-Plasschaert, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Kartika Tamara Liotard, Sarah Ludford, Javier Moreno Sánchez, Martine Roure, Károly Ferenc Szabó, Søren Bo Søndergaard, Adina-Ioana Vălean, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Inés Ayala Sender, Simon Busuttil, Iratxe García Pérez, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Bill Newton Dunn, Herbert Reul, Rainer Wieland
Datum předložení
24.5.2007
