A7-0286/2011
20.
7.
2011
ZPRÁVA
o sdělení nazvaném „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“
(2010/2311(INI))
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
Zpravodajka:
Sophia in 't Veld
PE 460.953v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci ...........................................................16
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti ......................................................20
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.....................................................24
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o sdělení nazvaném „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“ ( 2010/2311(INI) )
Evropský parlament ,
- s ohledem na Listinu základních práv, na články 2,3 a 6 Smlouvy o Evropské unii a na příslušné články Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),
- s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii
Bezpečná Evropa v lepším světě – evropská bezpečnostní strategie, kterou schválila Evropská rada na zasedání v Bruselu dne 12. prosince 2003 a která byla navržena na odpovědnost vysokého přestavitele EU Javiera Solany.
2003 a na zprávu o jejím provádění z roku 2008
Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie – Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě S 407/08. ,
- s ohledem na rámcové rozhodnutí Rady o boji proti terorismu 2002/475/SVV
Úř. věst.
L 164, 22.6.2002, s. 3. ze dne 13. června 2002 pozměněném rámcovým rozhodnutím 2008/919/SVV
Úř. věst.
L 330, 9.12.2008, s. 21. a zejména na článek 10 tohoto rozhodnutí o ochraně obětí terorismu a pomoci těmto obětem,
- s ohledem na Strategii EU pro boj proti terorismu z roku 2005
Dokument Rady 14469/4/05. ,
- s ohledem na Strategii EU pro boj proti radikalizaci a náboru teroristů
Dokument Rady 14781/1/05.
V listopadu 2008 byla strategie revidována.
Dokument Rady 15175/08 ,
- s ohledem na dokument „Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je“
Úř. věst.
C 115, 4.5.2010, s. 1. a na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 20. dubna 2010 nazvané „Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům: Akční plán provádění Stockholmského programu“ ( KOM(2010)0171 ),
- s ohledem na zprávu Europolu o situaci a vývoji terorismu v EU z roku 2011 (TE-SAT 2011),
- s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 20. července 2010 nazvané „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“ ( KOM(2010)0386 ),
- s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 24. listopadu 2010 ke sdělení „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“
Úř. věst.
C 56, 22.2.2011, s. 2. ,
- s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“
SOC/388 – CESE 800/2011. ,
- s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“ ( KOM(2010)0673 ),
- s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o odškodnění obětí násilných trestných činů (CETS č. 116) z roku 1983, Úmluvu Rady Evropy o prevenci terorismu (CETS č. 196) z roku 2005, pokyny Rady Evropy o ochraně obětí teroristických činů z roku 2005, doporučení Rady Evropy (2006)-8 týkající se pomoci obětem trestných činů z roku 2006 a na návrh směrnice, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu obětí trestného činu ( KOM(2011)0275 , který vypracovala Komise,
- s ohledem na přezkum 7. rámcového programu pro výzkum v polovině období a na zelenou knihu nazvanou „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“,
- s ohledem na různá usnesení týkající se boje proti terorismu,
- s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu
Úř. věst.
L 344, 28.12.2001, s. 70. a na společný postoj Rady 2001/931/SZBP o užití zvláštních opatření pro boj s terorismem
Úř. věst.
L 344, 28.12.2001, s. 93. ze dne 27. prosince 2001,
- s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a na stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro právní záležitosti ( A7-0286/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že po brutálních útocích z 11. září 2001 bylo první desetiletí 21. století poznamenáno „válkou proti terorismu“, zejména s ohledem na přístup USA; vzhledem k tomu, že ačkoli k těmto i k jiným útokům podobného rozsahu nedošlo na evropské půdě, plánování a přípravy útoků probíhaly částečně v Evropě, mnoho Evropanů je vnímalo jako útok na své hodnoty a způsob života,
B. vzhledem k tomu, že Evropská unie byla častěji terčem teroristických útoků ve 21. století a že čelí stále přítomné hrozbě,
C. vzhledem k tomu, že závažné teroristické útoky na půdě EU, k nimž došlo po útocích v USA z 11. září, včetně teroristických útoků v Madridu v roce 2004 a v Londýně v roce 2005, měly významný dopad na vnímání bezpečnosti mezi občany EU,
D. vzhledem k tomu, že zpráva o stavu a vývoji terorismu v EU za rok 2011 (TE-SAT 2010), kterou vydal Europol, naznačuje, že hrozba teroristických útoků v EU je i nadále vážná a že se zdá, že propojení mezi terorismem a organizovanou trestnou činností se zvyšuje, a poukazuje na skutečnost, že ve srovnání s rokem 2006 existuje klesající trend teroristických útoků, k nimž se hlásí separatistické teroristické organizace nebo které se jim připisují, ačkoli dosud podnikly většinu teroristických útoků v EU právě tyto organizace,
E. vzhledem k tomu, že stockholmský program stanoví dvě hrozby pro vnitřní bezpečnost – mezinárodní terorismus a organizovanou trestnou činnost –, jež mohou v mnoha případech působit ve stejných oblastech činnosti, jako je například obchodování se zbraněmi a drogami,
F. vzhledem k tomu, že terorismus není novým jevem; vzhledem k tomu, že v posledních desetiletích terorismus nabyl nových forem, jako je počítačový terorismus, a teroristické sítě se v minulých desetiletích staly složitější, co do struktury, prostředků a financování, čímž se teroristická hrozba ještě více prohloubila; vzhledem k tomu, že boj proti terorismu byl vždy součástí pravomoci členských států a obvyklého prosazování práva; vzhledem k tomu, že 11. září a útoky v Madridu a v Londýně způsobily zásadní změnu ve vnímání terorismu jako fenoménu a v postupech a nástrojích používaných v boji proti terorismu; vzhledem k tomu, že v důsledku těchto útoků se terorismus stal jevem ovlivňujícím bezpečnost celé Evropské unie, a nikoli pouze národní bezpečnost členských států, a to s velmi rozdílným právním rámcem,
G. vzhledem k tomu, že neexistuje jednoznačná a všeobecně přijímaná definice terorismu, což brání diskusi o terorismu a způsobu boje proti němu;
H. vzhledem k tomu, že mezinárodní spolupráce je pro zbavení terorismu jeho finanční, logistické a operační základny zásadní,
I. vzhledem k tomu, že ačkoli se zkušenost s terorismem, jakož i úrovně hrozby v členských státech EU liší, je potřebný společný postup na úrovni EU, neboť operace teroristů mají často celoevropský rozměr a teroristé při páchání svých činů využívají různosti evropských právních předpisů a schopností v boji proti terorismu a zrušení hraničních kontrol,
J. vzhledem k tomu, že občané EU a další osoby rovněž chtějí, aby byla zaručena jejich bezpečnost a jistota v rámci EU i jinde, a že EU musí hrát v tomto ohledu významnou úlohu,
K. vzhledem k tomu, že teroristické útoky závažně narušují lidská práva, ohrožují demokracii, mají za cíl destabilizaci legitimně ustavených vlád, podkopávají pluralitní občanskou společnost a ohrožují touhu každého jedince po svobodném životě beze strachu,
L. vzhledem k tomu, že účelem politik boje proti terorismu by mělo být maření cílů terorismu a vykonávání teroristických činů, jež usilují o zničení struktury svobodné, otevřené a demokratické společnosti; vzhledem k tomu, že prvotním cílem potírání terorismu musí být ochrana a upevňování této struktury demokratické společnosti posilováním občanských svobod a demokratické kontroly, zajišťováním bezpečnosti evropských občanů, určením subjektů odpovědných za páchání teroristických činů a jejich stíháním a reakcí na důsledky teroristických útoků prostřednictvím politik začleňování, přeshraniční soudní a policejní spolupráce a účinné a koordinované strategie na úrovni EU; vzhledem k tomu, že účinnost politik boje proti terorismu musí být posuzována na základě těchto cílů; vzhledem k tomu, že potírání terorismu má největší šanci na úspěch, pokud se zaměří na předcházení násilnému extremismu a jeho eskalaci,
M. vzhledem k tomu, že strategie Evropské unie pro boj proti terorismu by se tedy měla zabývat nejen následky terorismu, ale také jeho příčinami,
N. vzhledem k tomu, že boj proti násilnému extremismu je základním prvkem předcházení terorismu a jeho potlačení,
O. vzhledem k tomu, že boj proti terorismu znamená boj proti všem formám terorismu, včetně počítačového terorismu, narkoterorismu a vzájemné provázanosti teroristických skupin v rámci řady zločineckých operací, jakož i proti strategii, kterou tyto skupiny ke svému fungování používají, jako je nelegální financování, finanční vydírání, praní špinavých peněz a zakrývání operací teroristických skupin falešnými právními subjekty či institucemi,
P. vzhledem k tomu, že terorismus je problém státu, a je tudíž úkolem demokratických institucí vytvořit a dodržovat hlavní směry politiky boje proti terorismu při hledání co nejširšího politického a společenského konsenzu; vzhledem k tomu, že demokratický boj proti terorismu, nutně v mezích ústavního a právního státu, je věcí všech politických stran zastoupených v demokratických institucích, ať již jsou ve vládě či v opozici; vzhledem k tomu, že proto lze doporučit zachování definice politiky boje proti terorismu, podle níž je tento boj v demokratické společnosti věcí vlád, jež vzešly ze zákonného soupeření politických stran, a tudíž ze soutěže ve volbách,
Q. vzhledem k tomu, že je vhodné posoudit náklady a přínosy politik boje proti terorismu, neboť tvůrci politik by se měli dozvědět, zda má jejich rozhodnutí očekávané dopady a občané mají právo volat zvolené zástupce k odpovědnosti,
R. vzhledem k tomu, že deset let po útocích, které otřásly světem, je nyní na čase zhodnotit dosažené úspěchy v boji proti terorismu; vzhledem k tomu, že hodnocení umožňuje vytvářet účinnější a účelnější politiky a v každé moderní demokracii musí být politická rozhodnutí podrobována častému hodnocení a přezkumu,
S. vzhledem k tomu, že bylo vykonáno velmi málo, pokud jde o hodnocení, do jaké míry politiky EU pro boj proti terorismu dosáhly stanovených cílů; vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyzýval k důkladnému posouzení politik EU pro boj proti terorismu, neboť toto posouzení je podmínkou pro transparentnost a odpovědnost tvůrců politik; vzhledem k tomu, že neexistence řádného posouzení politik EU pro boj proti terorismu je způsobena zejména skutečností, že její velká část náleží do oblasti zpravodajské a bezpečnostní politiky, kde je tradičně uplatňováno utajení,
T. vzhledem k tomu, že cílem teroristických útoků bylo opakovaně způsobit hromadné ztráty na zdraví a životech, jež byly následně výzvou pro dostupné institucionální kapacity,
U. vzhledem k tomu, že pro dosažení svého cíle, kterým je zničení demokracie, se teroristé zaměřují na nevinné civilisty; vzhledem k tomu, že ti, kdo utrpěli zranění, škodu nebo ztrátu milovaných blízkých v teroristických útocích, mají nárok na naši podporu a solidaritu a na obdržení odškodnění, náhrady škody a pomoci,
V. vzhledem k tomu, že je důležité, aby byla zajištěna spravedlnost, aby byli viníci postaveni před soud a aby teroristické zločiny nezůstaly nepotrestány, přičemž zvláštní pozornost vyžaduje postavení obětí jako svědků při soudním řízení;
W. vzhledem k tomu, že odpovědnost a povinnosti jsou základními faktory demokratické legitimity politik boje proti terorismu; vzhledem k tomu, že chyby, nezákonné jednání a porušování mezinárodního práva a práva v oblasti lidských práv se musí vyšetřit a soudně stíhat,
X. vzhledem k tomu, že opatření pro boj proti terorismu musí respektovat práva zakotvená v Listině základních práv Evropské unie a žádné opatření přijaté v této oblasti nesmí mít reciproční dopad na občanské svobody,
Y. vzhledem k tomu, že klíčovým prvkem politik boje proti terorismu se stal masový dohled, a vzhledem k tomu, že pro účely předcházení terorismu se používá rozsáhlé shromažďování osobních údajů, detekční a identifikační technologie, lokalizace a sledování, získávání údajů a vytváření profilů, posuzování rizika a analýza chování; vzhledem k tomu, že tyto nástroje s sebou nesou riziko přesunu důkazního břemene na občana; vzhledem k tomu, že míra účinnosti a úspěchu těchto nástrojů prevence je pochybná; vzhledem k tomu, že sdílení informací mezi agenturami je nepřiměřené,
Z. vzhledem k tomu, že orgány veřejné správy stále více využívají údajů shromažďovaných pro obchodní a soukromé účely; vzhledem k tomu, že soukromé společnosti v různých odvětvích mají povinnost uchovávat a poskytovat osobní údaje ze svých databází zákazníků; vzhledem k tomu, že náklady spojené s uchováváním a získáváním dat (což jsou jak investice do infrastruktury, tak operační náklady) jsou značné,
AA. vzhledem k tomu, že existuje naléhavá potřeba jednotné právní definice pojmu „vytváření profilů“, založené na relevantních normách ochrany základních práv a údajů v zájmu snížení nejistoty, pokud jde o to, jaké činnosti jsou zakázané, a jaké nikoli,
Obecně
1. vítá sdělení Komise a opět zdůrazňuje, že toto sdělení musí být spojeno s připravovanou vnitřní bezpečnostní strategií EU; lituje však, že jeho rozsah je poněkud úzký, omezený na uplatňování dohodnutých politických opatření a nezaměřuje se na vnitrostátní politiky boje proti terorismu či vnitrostátní opatření, kterými jsou do vnitrostátního práva prováděny politiky dohodnuté na evropské či mezinárodní úrovni, a rovněž lituje, že nebylo provedeno důkladnější šetření ohledně možných právních mezer nebo překrývání či zdvojování protiteroristických opatření a nástrojů přijatých na úrovni EU; zdůrazňuje význam jednotného přístupu na úrovni EU i členských států k iniciativám přijatým v oblasti vnitřní bezpečnosti, které se zvláště týkají terorismu a organizovaného zločinu;
2. lituje rovněž skutečnosti, že sdělení dostatečně nepokrývá a podrobněji nerozvíjí opatření jiných generálních ředitelství než GŘ JLS (např. GŘ TRAN, ENTER nebo MARKT) ani neposkytuje jasnou představu o tom, jak na sebe opatření vzájemně působí, zda se překrývají, či mezi nimi existují mezery; je toho názoru, že je nutné vzít v potaz všechny výše zmíněné úrovně, poněvadž se evropská, vnitrostátní a mezinárodní opatření doplňují a posouzení jednotlivých opatření by neposkytlo celkový obrázek dopadu politik boje proti terorismu v Evropě;
3. lituje, že byla promeškána příležitost vysvětlit, jak se určité nástroje EU pro boj proti terorismu, jako je například uchovávání údajů, jmenná evidence cestujících a dohoda Swift, slučují se strategií pro boj proti terorismu;
4. je přesvědčen, že Listina základních práv by vždy měla být kompasem pro politiky EU v této oblasti a pro členské státy při provádění těchto politik i při spolupráci se třetími stranami a zeměmi;
5. zdůrazňuje, že je potřeba, aby Evropská unie, její členské státy a partnerské země založily svou strategii pro boj proti mezinárodnímu terorismu na principech právního státu a dodržování základních práv; dále zdůrazňuje, že vnější činnost Unie zaměřená na boj proti mezinárodnímu terorismu by měla být v první řadě zaměřena na prevenci, a upozorňuje, že je nutné posilovat dialog, toleranci a porozumění mezi různými kulturami, civilizacemi a náboženstvími;
6. připomíná, že politiky boje proti terorismu by měly splňovat standardy stanovené s ohledem na nezbytnost, účinnost, přiměřenost, občanské svobody, právní stát, demokratickou kontrolu a odpovědnost, k jejichž uplatňování a rozvoji se Unie zavázala, a že posouzení toho, zda jsou tyto standardy dodržovány, musí být neoddělitelnou součástí hodnocení všech protiteroristických snah EU; domnívá se, že tyto politiky musí být vytvářeny v souladu s ustanoveními primárního práva EU, a zejména že jako prioritu stanoví dodržování práv zakotvených v Listině základních práv Evropské unie;
7. připomíná, že omezující opatření, jejichž cílem je zabavit, zkonfiskovat či zmrazit aktiva a finanční prostředky spojené s fyzickými nebo právnickými osobami a organizacemi zapojenými do teroristických činů, mohou být užitečná jako protiteroristický nástroj, avšak musí být zcela v souladu s článkem 75 SFEU a s Listinou základních práv;
8. domnívá se, že prevence, sledování a stíhání teroristických činností jsou klíčovými politikami na úrovni EU a musí být součástí systematického přístupu, který není založen na normách pro případ nouze, ale na ucelené, na nutnosti založené strategii, a dále musí být účelné a hospodárné a musí bránit zdvojování opatření a změně funkcí příslušných orgánů, agentur a subjektů;
9. zdůrazňuje, že hodnocení deseti let politik EU v oblasti boje proti terorismu by mělo vést k jasně definovaným politickým cílům;
10. domnívá se, že terorismus je jev, jenž se neustále vyvíjí, a měl by být potírán prostřednictvím politiky boje proti terorismu, která je schopna na tuto skutečnost reagovat;
11. považuje rozhodnutí prohloubit a rozvíjet čtyři základní prvky strategie boje proti terorismu, jimiž jsou prevence, ochrana, pronásledování a reakce, za správné;
12. připomíná, že teroristická hrozba uvnitř EU je mnohorozměrná a po desetiletí vychází ve velké míře ze separatistických nálad a organizovaných separatistických hnutí; zdůrazňuje rovněž, že EU se musí vyváženě zaměřit na oba hlavní zdroje teroristického násilí, tedy separatistický terorismus a nábožensky motivovaný terorismus, a to na základě posuzování hrozeb a kvalitativních informací a na základě sdílení informací na úrovni EU;
13. je přesvědčen, že prevence, šetření a stíhání teroristických aktivit by mělo být založeno na posílení soudní a policejní spolupráce na úrovni EU, ve spojení s plnou parlamentní kontrolou a úplným a včasným dokončením plánu pro stanovení jednotných procesních záruk na vysoké úrovni;
14. domnívá se, že odborná příprava a zvyšování informovanosti soudních a policejních orgánů musí být prioritou s cílem zlepšit připravenost v celé Evropské unii, pokud jde o boj proti terorismu;
15. z tohoto hlediska zdůrazňuje význam spolupráce členských států s úřadem OLAF a s agenturami EU, jako je například Europol, Eurojust a CEPOL;
16. vyzývá Komisi, aby komplexně posoudila soubor politik a opatření přijatých v oblasti boje proti terorismu a aby se zaměřila na budoucí výzvy, k nimž patří reforma Europolu a Eurojustu, a to vzhledem k novému potenciálu, jejž otevírá Lisabonská smlouva, potřeba jednotných norem pro získávání důkazů a vedení vyšetřování, plné zavedení společných vyšetřovacích týmů, pevný rámec EU pro odbornou soudní a policejní přípravu nebo řádné politiky začleňování a integrace;
17. zastává názor, ze opatření pro boj proti terorismu musí odpovídat úrovni ohrožení a musí být upravována podle zvyšování a snižování úrovně ohrožení; bere na vědomí, že opatření zaměřená na boj proti terorismu musí být z hlediska vládních pravomocí a pravomocí agentur navržena tak, aby je bylo možno posílit nebo zmírnit v závislosti na situaci;
18. připomíná, že radikalizace a získávání nových členů představuje nejvýraznější a soustavnou dlouhodobou hrozbu, jak bylo zdůrazněno ve sdělení Komise, a tvoří tak osu, na niž se EU musí zaměřit ve strategiích prevence v rámci boje proti terorismu na samém počátku řetězce; zdůrazňuje, že investice do politiky boje proti rasismu a diskriminaci představují klíčový nástroj, jak čelit a předcházet radikalizaci a získávání potenciálních teroristů;
19. připomíná významný přínos mnoha nevládních organizací a občanské společnosti, které jsou často spolufinancovány ze strany EU a jejích členských států, ke společenskému a hospodářskému rozvoji, k budování míru a státu a k demokratizaci, což jsou nezbytné prvky pro boj proti radikalizaci a získávání nových členů;
20. žádá vypracování komplexní strategie pro řešení provázanosti mezinárodního organizovaného zločinu, pašování drog a terorismu; vybízí k průběžné analýze nových trendů a rysů z hlediska diverzifikace, radikalizace a získávání nových členů a z hlediska úlohy mezinárodních nevládních organizací při financování teroristické činnosti;
21. vyzývá v této souvislosti Komisi a členské státy, aby předcházely vzestupu extremismu;
22. upozorňuje, že je nutné rozšiřovat a rozvíjet stávající a nová strategická partnerství pro boj proti terorismu s mimoevropskými zeměmi, a to za předpokladu, že v jejich rámci budou dodržována lidská práva; klade důraz na strategickou spolupráci mezi Unií a USA a poukazuje na to, že je nutné spolupracovat i s dalšími partnery, přičemž znovu připomíná, že Unie přisuzuje velkou důležitost ochraně osobních údajů občanů a jejich lidských a občanských práv;
23. podtrhuje, že potírání terorismu je nedílnou součástí vztahů Unie se třetími zeměmi; žádá, aby bylo v rámci příštího nástroje stability vyčleněno více finančních prostředků na opatření na podporu protiteroristických aktivit s cílem zabránit selhání států; v tomto ohledu souhlasí s tím, že prioritními oblastmi jsou jižní Asie, zejména Pákistán a Afghánistán, oblast Sahelu (Mauritánie, Mali, Niger), Somálsko a Jemen; vítá představení strategie Evropské unie pro bezpečnost a rozvoj v Sahelu dne 21. března 2011 a vyzývá Radu, aby ji po konzultaci s Evropským parlamentem přijala; vítá začlenění doložek o boji proti terorismu do mezinárodních dohod;
24. vyzývá Komisi, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Radu, aby urychleně provedly opatření k doložce solidarity, kterou zavádí Lisabonská smlouva;
25. trvá na tom, že je důležité definovat jednotný soubor pravidel pro specifickou ochranu a podporu obětí terorismu, včetně svědků, a to i v rámci návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu obětí trestného činu ( KOM(2011)0275 ;
Hodnocení prováděné skupinou nezávislých odborníků a mapování situace
26. zdůrazňuje, že řádné desetileté hodnocení politik boje proti terorismu by se mělo zaměřit na přezkoumání toho, zda přijatá opatření na předcházení terorismu v EU a boj proti němu byla založena na důkazech (a nikoli na předpokladech) a vycházela z potřeb, zda byla koherentní a byla součástí komplexní strategie EU proti terorismu založené na hloubkovém a úplném hodnocení vypracovaném v souladu s článkem 70 SFEU, přičemž Komise předloží zprávu na společné schůzi výborů Evropského parlamentu a členských států, které jsou odpovědné za dohled nad protiteroristickými opatřeními, a to do šesti měsíců od zadání studie, přičemž bude vycházet ze zpráv vyžádaných od relevantních organizací a agentur, jako je Europol, Eurojust, Agentura pro základní práva, Evropský inspektor ochrany údajů, Rada Evropy a OSN;
27. zastává holistický a komplexní přístup k protiteroristické politice ve formě harmonizace evropské bezpečnostní strategie a strategie vnitřní bezpečnosti a posílení stávajících mechanismů pro koordinaci struktur Rady pro spravedlnost a vnitřní věci, agentur a Evropské služby pro vnější činnost; zdůrazňuje, že kvalitní zpravodajská činnost hraje v boji proti terorismu zásadní úlohu a že EU má jedinečnou možnost usnadňovat výměnu zpravodajských informací mezi členskými státy, ale ve všech členských státech se musí uplatňovat stejné standardy podávání zpráv; proto zdůrazňuje, že zpravodajství lidských zdrojů má vedle všech technických prostředků, jež jsou k dispozici, nezastupitelnou úlohu v boji proti teroristickým sítím a v činnosti zaměřené na včasné předcházení útokům;
28. zdůrazňuje, že jakékoli hodnocení by mělo
a) zahrnovat jasnou analýzu vstupů a výstupů hrozby terorismu založenou na definici dohodnuté na úrovni EU a rovněž rámce politik boje proti terorismu v Evropě za poslední desetiletí a zřetelně stanovit výsledky politik, pokud jde o účinnost, prevenci, stíhání a zvýšení bezpečnosti v Evropě;
b) uvádět co nejpodrobnější fakta a údaje spojené s teroristickou činností (zdařené i neúspěšné útoky a útoky, kterým se zamezilo) a protiteroristickou činností (zatčení a odsouzení), včetně přidělených rozpočtových prostředků, a to do té míry, pokud jsou k dispozici Komisi; zdůrazňuje, že tyto údaje musí být ověřitelné a musí podléhat křížové kontrole;
c) zahrnovat úplný přehled celkového dopadu opatření pro boj proti terorismu na občanské svobody a základní práva včetně politik členských států a opatření třetích zemí s přímým dopadem v EU a všech opatření přijatých v této oblasti v rámci politiky sousedství, který bude kvantifikován alespoň prostřednictvím statistik v oblasti diskriminace a porušování občanských svobod nalezených v relevantní judikatuře ESLP, Soudního dvora Evropské unie a vnitrostátních soudů;
d) přešetřit, zda jsou stávající nástroje na posuzování dopadu opatření na soukromí a občanské svobody přiměřené a založené na mezinárodních referenčních kritériích uplatňovaných v demokratických zemích, a to vzhledem k interinstitucionálním dohodám a dalším činnostem v rámci zdokonalování tvorby právních předpisů;
e) posoudit, jak účinné a přiměřené jsou pravomoci svěřené agenturám a službám EU v boji proti terorismu;
f) určit, jak lze opatření pro boj proti terorismu zlepšit v případech, kdy existují mezery v bezpečnosti, jež mohou být zneužity k páchání teroristických činů;
29. vyzývá Komisi, aby zmapovala, která opatření mají jiný cíl než potírání terorismu, a dále, u kterých opatření byl jejich původní účel, tj. boj proti terorismu, doplněn o cíle nové, jako je prosazování práva, přistěhovalecká politika, veřejné zdraví nebo veřejný pořádek;
30. vyzývá Komisi, aby vypracovala souhrnný a podrobný přehled všech stávajících politik boje proti terorismu v Evropě se zvláštním zaměřením na právní předpisy EU a na způsob jejich provedení a uplatňování na úrovni EU; zároveň vyzývá členské státy, aby provedly komplexní hodnocení svých politik boje proti terorismu a zaměřily se zejména na vzájemné působení s politikami EU, překrývání a mezery, aby lépe spolupracovaly při hodnocení politik EU – včetně poskytnutí srovnávacích tabulek, jež určí, která ustanovení právních předpisů členských států provádějí ta která ustanovení aktů EU a včetně poskytnutí příspěvků ve stanovených termínech, jako v případě směrnice o uchovávání údajů;
31. vyzývá Komisi, aby do března 2012 předložila úplnou a podrobnou zprávu o všech finančních prostředcích EU využívaných k účelům přímého či nepřímého boje proti terorismu a dále předložila analýzu vývoje příslušných rozpočtových položek EU od roku 2001, která rovněž uvede zdroje vyčleněné na tuto oblast třetími zeměmi a která bude obsahovat alespoň tyto položky:
- výdaje specificky určené na protiteroristická opatření,
- výdaje na politiku zahrnující protiteroristické činnosti,
- výdaje na zaměstnance EU a agentury, které se zabývají protiteroristickými otázkami,
- výdaje na IT systémy a databáze související s potíráním terorismu,
- výdaje na výzkumné projekty v oblasti boje proti terorismu nebo v souvisejících oblastech (spolu)financované Evropskou unií,
- výdaje na ochranu základních práv a pro účely ochrany dat v kontextu boje proti terorismu,
- výdaje určené na posilování demokracie a právního státu,
- analýzu vývoje výše uvedených rozpočtových položek EU od roku 2001;
32. vyzývá Komisi, aby zjistila, zda jsou opatření pro boj proti terorismu řádně prováděna, a aby pravidelně informovala Parlament a Radu o svých zjištěních;
33. vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o nákladech na politiky boje proti terorismu, které vznikají soukromému sektoru, a přehled odvětví, která mají z politiky boje proti terorismu přínos;
Demokratická kontrola a odpovědnost
34. vyzývá Komisi, aby provedla studii s cílem stanovit, zda politiky boje proti terorismu podléhají účinné demokratické kontrole zahrnující alespoň tyto otázky:
a) pro každé opatření se musí stanovit, zda vnitrostátní parlamenty nebo Evropský parlament mají plná práva na kontrolu a prostředky na její provádění, jako například přístup k informacím, dostatečný čas na důkladný postup a práva na úpravu návrhů; hodnocení musí zahrnovat přehled právního základu, který je použit pro každé politické opatření;
b) všechna stávající opatření musí být podrobena retrospektivnímu testu proporcionality
Evropský soud pro lidská práva , S. a Marper vs. Spojené království , 8. prosince 2008, §95, 101–103, 125. ;
c) poskytnutí přehledu klasifikace dokumentů, trendů ve využívání klasifikace a čísel a trendů v souvislosti s uděleným nebo zamítnutým přístupem k dokumentům týkajícím se politik boje proti terorismu; k nahlížení do dokumentů, které jsou Parlamentu k dispozici, musí docházet v zabezpečené místnosti;
d) přehled nástrojů pro demokratickou kontrolu přeshraniční spolupráce zpravodajských služeb a konkrétně situačního centra (SitCen), pohotovostní složky (Watch-Keeping Capability), krizového centra (Crisis Room), informačního střediska Rady (Council’s Clearing House) a výboru pro vnitřní bezpečnost (COSI);
e) přehled opatření přijatých třetími zeměmi s exteritoriálním účinkem v EU;
f) přehled opatření schválených na mezinárodních vládních a nevládních fórech (OSN, ICAO, IATA) a stávajících nástrojů demokratické kontroly;
g) přehled nelegislativních činností (financovaných) EU, jako jsou výzkumné programy, a způsob, jakým podléhají demokratické kontrole;
35. pokud jde o opatření pro boj proti terorismu, vyzývá navíc k tomu, aby byla zohledněna zásada proporcionality a aby byla dodržována základní práva občanů, a to s přihlédnutím ke skutečnosti, že všechna opatření musí být v souladu s právem a se zásadami právního státu;
36. vyzývá Komisi, členské státy a příslušné justiční orgány, aby vyšetřily jakékoli nezákonné jednání nebo porušení lidských práv, mezinárodního práva a právního řádu, v případě, že existují důkazy nebo podezření o takovém jednání či porušení, a vyzývá členské státy, aby zajistily jejich nápravu;
37. domnívá se, že EU a její členské státy musí zcela objasnit svou úlohu v programu vydávání osob a tzv. černých míst organizovaném CIA v souladu s doporučeními Evropského parlamentu a Rady Evropy v souvislosti s novými vysvětlujícími důkazy, a to přísně na základě faktů, a nikoli na základě předsudků a politických zájmů;
38. zdůrazňuje, že EU musí pomoci USA nalézt vhodná řešení pro uzavření Guantánama a zajištění spravedlivého soudu pro vězněné osoby;
39. v této souvislosti naléhá na Radu a Komisi, aby při revizi opatření související s černou listinou a zmrazením aktiv zohlednily zejména postavení nevládních organizací a občanské společnosti s cílem zajistit, aby nevládní organizace nebyly uvedeny na seznamu „přidružením“ a aby jim nebylo neoprávněně bráněno ve spolupráci s jejich partnerskými organizacemi;
40. zásadně nesouhlasí s výzvou Rady (akční plán, 17. ledna 2011) směřovanou Komisi a členskými státům, aby podaly odvolání proti rozsudku Tribunálu v nejnovější věci Kadi vs. Komise ; vyzývá na místo toho všechny zúčastněné strany, aby přistoupily k důkladné revizi režimu sankcí a zajistily jeho plný soulad s mezinárodními standardy v oblasti lidských práv a právního státu, jak to požaduje veškerá relevantní judikatura
Viz mimo jiné Yassin Abdullah Kadi a Al Barakaat International Foundation vs. Rada a Komise , spojené věci C-402/05 P a C-415/05 P. ; má za to, že subjekty, proti nimž směřují sankce, by měly obdržet informace, jež tyto sankce odůvodňují, a že by jim měly být poskytnuty účinné opravné prostředky;
41. vyzývá Komisi a Radu, aby vyšetřily možné shromažďování osobních údajů pro účely prosazování práva bez přiměřeného právního základu nebo uplatňováním nesprávných či dokonce nezákonných postupů, pokud k takovému shromažďování došlo;
Monitorování a vytváření profilů
42. naléhavě vyzývá Komisi, aby provedla povinný test proporcionality a úplné posouzení dopadu u každého návrhu zahrnujícího rozsáhlé shromažďování osobních údajů, detekční a identifikační technologie, lokalizaci a sledování, získávání údajů a vytváření profilů, posuzování rizik a analýzy chování nebo podobné techniky;
43. zdůrazňuje potřebu zlepšit používání údajů: shromažďování údajů by mělo být umožněno na základě zásady nezbytnosti, po prokázání, že nedochází k překrývání s jinými existujícími opatřeními a že nejsou možná méně rušivá opatření, a pouze na základě přísného vázání na účel a minimalizace údajů, a je-li sdílení a zpracovávání údajů výrazně zlepšeno;
44. vyzývá evropského inspektora ochrany údajů a Agenturu pro základní práva, aby podávali zprávu o úrovni ochrany základních práv a osobních údajů v oblasti politiky EU pro boj proti terorismu;
45. naléhavě vyzývá Komisi a Radu, aby plně vyjasnily rozdělení práce mezi koordinátorem pro boj proti terorismu a vysokým představitelem;
46. vyzývá koordinátora pro boj proti terorismu, aby vypracoval zprávu o využívání zpravodajství z lidských zdrojů a o spolupráci se zahraničními zpravodajskými službami v evropských politikách boje proti terorismu;
47. vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na posílení ochrany občanských svobod, transparentnosti a demokratické kontroly v souvislosti s politikami boje proti terorismu, jako je zlepšení přístupu k dokumentům vypracováním právního předpisu EU o svobodném přístupu k informacím a posílení Agentury pro základní práva, evropského inspektora ochrany údajů a tzv. pracovní skupiny článku 29;
48. vyzývá Komisi, aby předložila pozměňovací návrhy k rámcovému rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorismu, které bylo naposledy změněno v roce 2008, aby se tak zvýšil standard ochrany lidských práv a základních svobod, mj. prostřednictvím aktualizace vymezení teroristických činů, a aby toto rozhodnutí lépe napojila na stávající nástroje v oblasti lidských práv na úrovni EU, zvláště na Listinu základních práv;
49. vyzývá Komisi, aby do návrhu zařadila jednotnou právní definici pojmu „vytváření profilů“;
50. vyzývá Komisi, aby předložila návrh legislativního rámce pro ochranu údajů, a to včetně společné zahraniční a bezpečnostní politiky, na základě článku 16 SFEU, aniž by byla dotčena zvláštní pravidla stanovená v článku 39 SEU;
°
° °
51. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.
27.
5.
2011
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci
pro Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
ke sdělení nazvanému „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“
( 2010/2311(INI) )
Navrhovatelka: Ágnes Hankiss
NÁVRHY
Výbor pro zahraniční věci vyzývá Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. uvědomuje si, že terorismus, jak je uvedeno v Evropské bezpečnostní strategii
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/78367.pdf a ve zprávě o jejím provádění
http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/reports/104630.pdf , zůstává závažnou hrozbou pro mezinárodní stabilitu a evropské společnosti, která vyžaduje celosvětově koordinovanou odpověď při důsledném dodržení lidských práv a základních svobod; zdůrazňuje, že boj proti terorismu vyžaduje komplexní přístup založený na zpravodajských, policejních, soudních, politických a v některých omezených případech i vojenských prostředcích; podotýká, že podle doložky solidarity stanovené článkem 222 SFEU je možné v případě teroristického útoku rozhodnout o operaci SBOP na podporu členského státu, pokud o ni jeho politické orgány požádají; zdůrazňuje nutnost být připraveni a vítá probíhající aktualizaci vojenské databáze a zapojení Evropské obranné agentury do boje proti terorismu;
2. zdůrazňuje, že je potřeba, aby Evropská unie, její členské státy a partnerské země založily svou strategii pro boj proti mezinárodnímu terorismu na principech právního státu a dodržování základních práv; dále zdůrazňuje, že vnější činnost Unie zaměřená na boj proti mezinárodnímu terorismu by měla být v první řadě zaměřena na prevenci, a upozorňuje, že je nutné posilovat dialog, toleranci a porozumění mezi různými kulturami, civilizacemi a náboženstvími;
3. zdůrazňuje, že účinné politice EU pro boj proti terorismu stále brání institucionální překážky, především pokud jde o četné výbory, agentury a s nimi spojenou byrokracii; podtrhuje, že koordinátor boje proti terorismu má zásadní úlohu při zajišťování provádění a hodnocení strategie EU pro boj proti terorismu, při koordinaci činnosti zaměřené na boj proti terorismu v rámci Unie a při zlepšování komunikace mezi EU a třetími zeměmi; vyzývá jej, aby Parlament o těchto otázkách i nadále pravidelně informoval;
4. prosazuje holistický a komplexní přístup k protiteroristické politice, a proto doporučuje harmonizaci evropské bezpečnostní strategie a strategie vnitřní bezpečnosti
http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st05/st05842-re02.en10.pdf a posílení stávajících mechanismů pro koordinaci struktur Rady pro spravedlnost a vnitřní věci, agentur a Evropské služby pro vnější činnost, a to při využití nových možností situačního střediska (SitCen), s cílem včas poskytovat informace a strategické analýzy v zájmu lepší koordinace nástrojů vnější a vnitřní politiky; vyzývá koordinátora boje proti terorismu, aby pokračoval ve svém úsilí v této oblasti;
5. naléhavě vyzývá členské státy EU, aby zajistily, že žádné teroristické činy nebudou mít původ na jejich území a že na vnitrostátní boj proti radikalizaci a terorismu vyčlení dostatek zdrojů; v oblasti politiky pro boj proti terorismu žádá užší spolupráci mezi EU a NATO a navrhuje, aby se vysoká představitelka / místopředsedkyně Komise a koordinátor boje proti terorismu aktivně podíleli na jednáních s NATO o tomto tématu; vítá neformální sdružení členských států, jako je Salcburská skupina, Pracovní skupina pro Baltské moře či skupina G6, která vznikají za účelem koordinace bezpečnosti a pořádání protiteroristických cvičení; je zastáncem rozšiřování těchto aktivit, aby do nich bylo zahrnuto více členských států, a doporučuje, aby bezpečnostní a policejní složky členských států měly společnou odbornou přípravu;
6. upozorňuje, že je nutné rozšiřovat a rozvíjet stávající a nová strategická partnerství pro boj proti terorismu s mimoevropskými zeměmi, a to za předpokladu, že v jejich rámci budou dodržována lidská práva; klade důraz na strategickou spolupráci mezi Unií a USA a poukazuje na to, že je nutné spolupracovat i s dalšími partnery, přičemž znovu připomíná, že Unie přisuzuje velkou důležitost ochraně osobních údajů občanů a jejich lidských a občanských práv; konstatuje, že dvoustranné iniciativy a dohody, jako je Prohlášení EU-USA a členských států o boji proti terorismu z roku 2010, Dohoda o programu pro sledování financování terorismu (tzv. dohoda SWIFT), Prohlášení z Toleda o ochraně letectví před protiprávními činy a Společné prohlášení EU a Indie o mezinárodním terorismu, jsou pozitivními příklady, které by Unie měla následovat ve svých vztazích s dalšími třetími zeměmi;
7. zdůrazňuje, že kvalitní zpravodajská činnost hraje v boji proti terorismu zásadní úlohu a že EU má jedinečnou možnost usnadňovat výměnu zpravodajských informací mezi členskými státy; proto zdůrazňuje, že zpravodajství lidských zdrojů má vedle všech technických prostředků, jež jsou k dispozici, nezastupitelnou úlohu v boji proti teroristickým sítím a v činnosti zaměřené na včasné předcházení útokům; vítá činnost situačního střediska SitCen týkající se poskytování strategických analýz a podporuje další sdílení zpravodajských informací mezi členskými státy a klíčovými třetími zeměmi na úrovni EU; vyzývá k užší spolupráci Europolu a Eurojustu s donucovacími orgány v zemích mimo EU s cílem zajistit včasné varování;
8. podtrhuje, že potírání terorismu je nedílnou součástí vztahů Unie se třetími zeměmi; žádá, aby bylo v rámci příštího nástroje stability vyčleněno více finančních prostředků na opatření na podporu protiteroristických aktivit s cílem zabránit selhání států; v tomto ohledu souhlasí s tím, že prioritními oblastmi jsou jižní Asie, zejména Pákistán a Afghánistán, oblast Sahelu (Mauritánie, Mali, Niger), Somálsko a Jemen; vítá představení strategie Evropské unie pro bezpečnost a rozvoj v Sahelu dne 21. března 2011 a vyzývá Radu, aby ji po konzultaci s Evropským parlamentem přijala; vítá začlenění doložek o boji proti terorismu do mezinárodních dohod;
9. zdůrazňuje, že při boji proti terorismu musí Unie spolupracovat na základě společných hodnot a cílů s dalšími mezinárodními organizacemi, především s OSN, a žádá všeobecnou ratifikaci a důsledné uplatňování všech úmluv a protokolů OSN souvisejících s terorismem; vyzývá k navázání užších pracovních vztahů s orgány OSN a regionálními organizacemi, aby všechny členské státy OSN mohly plně provádět své závazky v boji proti terorismu; podporuje přijetí všeobecné úmluvy OSN o terorismu a posílení spolupráce s Radou Evropy a OBSE v rámci boje proti terorismu; poukazuje na výsledky, kterých Unie dosáhla při prosazování celosvětové strategie pro boj proti terorismu na úrovni OSN, a žádá důkladné posouzení postupu, na jehož základě Rada bezpečnosti OSN zařazuje organizace a osoby do seznamu pachatelů teroristické činnosti a na jehož základě je z něj vyřazuje; v této souvislosti vítá přijetí rezoluce Rady bezpečnosti č. 1904 (2009), která stanoví pravidelný přezkum tohoto seznamu a ustavuje úřad ombudsmana, který je nápomocen Výboru pro sankce při vyřazování osob z tohoto seznamu;
10. žádá vypracování komplexní strategie pro řešení provázanosti mezinárodního organizovaného zločinu, pašování drog a terorismu; vybízí k průběžné analýze nových trendů a rysů z hlediska diverzifikace, radikalizace a získávání nových členů a z hlediska úlohy mezinárodních nevládních organizací při financování teroristické činnosti.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
24.5.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
48
7
4
Členové přítomní při konečném hlasování
Sir Robert Atkins, Dominique Baudis, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Michael Gahler, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Heidi Hautala, Anna Ibrisagic, Anneli Jäätteenmäki, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Evgeni Kirilov, Andrey Kovatchev, Paweł Robert Kowal, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Barry Madlener, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Willy Meyer, Francisco José Millán Mon, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Ria Oomen-Ruijten, Cristian Dan Preda, Fiorello Provera, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nikolaos Salavrakos, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Graham Watson, Boris Zala
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Reinhard Bütikofer, Tanja Fajon, Kinga Gál, Elisabeth Jeggle, Baroness Sarah Ludford, Norbert Neuser, Doris Pack, Vittorio Prodi, Dominique Vlasto, Luis Yáñez-Barnuevo García
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Joachim Zeller
13.
4.
2011
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti
pro Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
ke sdělení nazvanému Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly
( 2010/2311(INI) )
Navrhovatel:
Luis de Grandes Pascual
NÁVRHY
Výbor pro právní záležitosti vyzývá Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vítá sdělení Komise a opět zdůrazňuje, že toto sdělení musí být spojeno s připravovanou vnitřní bezpečnostní strategií EU;
2. lituje, že byla promeškána příležitost vysvětlit, jak se určité nástroje EU pro boj proti terorismu, jako je například uchovávání údajů, jmenná evidence cestujících a dohoda Swift, slučují se strategií pro boj proti terorismu;
3. považuje rozhodnutí prohloubit a rozvíjet čtyři základní prvky protiteroristické strategie, jimiž jsou prevence, ochrana, pronásledování a reakce, za správné;
4. upozorňuje, že je chybné nazývat „islámským terorismem“ to, co by se správně mělo popisovat jako „radikální džihádistický terorismus“; domnívá se, že zobecňování, jež vede k diskreditaci legitimní náboženské víry jako celku, je nespravedlivé a nevhodné;
Prevence
5. je si vědom toho, že všechna opatření vedoucí k pronásledování zároveň mohou být preventivními opatřeními, a je proto znepokojen zpožděním v provádění rámcového rozhodnutí 2002/475/SVV a vyzývá Komisi, aby zhodnotila provádění rámcového rozhodnutí 2008/919/SVV; s přihlédnutím k tomu, že v demokratických společnostech neexistují důvody, které by ospravedlňovaly teroristické činnosti, se domnívá, že preventivní opatření by neměla zahrnovat stigmatizaci bez ověření faktů a že za účelem dosažení sociálního začlenění v členských státech EU a provádění projektů se třetími zeměmi je třeba usilovat o spolupráci a dialog s občanskou společností;
6. vítá skutečnost, že mnoho členských států přidalo do svých trestních zákoníků články, které odsuzují teroristické činy a zavádějí těžší postihy za činnosti spojené s terorismem; vyzývá členské státy, aby přijaly kroky potřebné ke kriminalizaci teroristických skupin a jejich činností, přičemž jedním prostředkem k tomu jsou výměny informací podle rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV;
7. vyzývá Komisi a Radu, aby v souvislosti s vnitrostátními, regionálními a místními vládami podporovaly přístup pozitivní a negativní kondicionality, pokud tyto vlády nepřispějí účinně k boji proti terorismu; vyzývá Komisi, aby zjistila, zda jsou opatření pro boj proti terorismu řádně prováděna, a aby pravidelně informovala Parlament a Radu o svých zjištěních;
Ochrana
8. domnívá se, že terorismus je jev, jenž se neustále vyvíjí, a měl by být potírán prostřednictvím protiteroristické politiky, která je schopna na tuto skutečnost reagovat; vítá v této souvislosti opatření, která byla před nedávnem přijata v oblasti bezpečnosti letectví s ohledem na kontroly nákladu; vyzývá Komisi, aby zajistila, že zpracovávání jmenných evidencí cestujících v rámci EU i ve třetích zemích vyhovuje právním předpisům EU o ochraně údajů a že zavedení detektorů pro fyzickou kontrolu neporušuje práva jednotlivce a nepůsobí újmu na zdraví;
9. domnívá se, že musí být vždy dosaženo nejlepší možné rovnováhy mezi povinnostmi veřejných orgánů, a to na úrovni EU i v členských státech, chránit své občany před újmou a zajišťovat jejich bezpečnost na jedné straně a potřebou chránit jejich práva jednotlivce na straně druhé;
Pronásledování
10. připomíná důležitou úlohu Parlamentu v prevenci a potírání terorismu a s ním souvisejících činností, jako je např. financování terorismu; uvítal by zavedení administrativních opatření týkajících se zmrazení aktiv s cílem prevence a potírání terorismu a s ním souvisejících činností; naléhavě vyzývá Komisi, aby objasnila úlohu určitých nástrojů pro boj proti terorismu (uchovávání údajů, jmenná evidence cestujících, dohoda mezi EU a USA o Programu pro sledování financování terorismu);
11. pokud jde o opatření pro boj proti terorismu, vyzývá navíc k tomu, aby byla zohledněna zásada proporcionality a aby byla dodržována základní práva občanů, a to s přihlédnutím ke skutečnosti, že všechna opatření musí být v souladu s právem a s právním státem;
Reakce
12. vítá zahrnutí obětí terorismu do chystaného legislativního návrhu Komise, jehož cílem je vytvoření komplexního nástroje na ochranu obětí; schvaluje v tomto ohledu petici mezinárodních kongresů obětí terorismu; naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly zákony, jichž je třeba k zaopatření dobré a přiměřené podpory, ochrany a pomoci obětem a k tomu, aby společnost uznala jejich status obětí terorismu;
13. na základě principu subsidiarity vyzývá vnitrostátní parlamenty, aby hrály aktivní úlohu v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a to zejména za účelem hodnocení a provádění politik Unie, jak stanoví článek 70 SFEU; domnívá se, že by se v souladu s čl.
12 písm. c) SEU také měly podílet na politické kontrole činnosti Europolu a na hodnocení činnosti Eurojustu;
14. vyzývá Komisi, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Radu, aby urychleně provedly opatření k doložce solidarity, kterou zavádí Lisabonská smlouva;
15. vyzývá k tomu, aby bylo provedeno přesnější hodnocení již přijatých opatření pro boj proti terorismu, které by také zahrnovalo základní práva a rozpočtová hlediska.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
12.
4.
2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
21
2
Členové přítomní při konečném hlasování
Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka
Náhradníci přítomní při konečném hlasování
Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Luis de Grandes Pascual, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Arlene McCarthy, Angelika Niebler
Náhradník (čl.
187 odst.
2) přítomný při konečném hlasování
Claudio Morganti
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
12.7.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
29
24
Členové přítomní při konečném hlasování
Jan Philipp Albrecht, Sonia Alfano, Alexander Alvaro, Gerard Batten, Vilija Blinkevičiūtė, Mario Borghezio, Rita Borsellino, Emine Bozkurt, Simon Busuttil, Philip Claeys, Carlos Coelho, Rosario Crocetta, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Cornelia Ernst, Tanja Fajon, Hélène Flautre, Kinga Göncz, Nathalie Griesbeck, Sylvie Guillaume, Ágnes Hankiss, Anna Hedh, Salvatore Iacolino, Sophia in ‘t Veld, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Timothy Kirkhope, Juan Fernando López Aguilar, Baroness Sarah Ludford, Monica Luisa Macovei, Véronique Mathieu, Nuno Melo, Jan Mulder, Antigoni Papadopoulou, Georgios Papanikolaou, Carmen Romero López, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Renate Sommer, Rui Tavares, Wim van de Camp, Daniël van der Stoep, Renate Weber, Tatjana Ždanoka
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Edit Bauer, Anna Maria Corazza Bildt, Luis de Grandes Pascual, Ioan Enciu, Monika Hohlmeier, Jean Lambert, Antonio Masip Hidalgo, Mariya Nedelcheva, Hubert Pirker, Michèle Striffler, Kyriacos Triantaphyllides, Cecilia Wikström
