P6_TA(2007)0363
Zdokonalení právních předpisů
A6-0273/2007
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. září 2007 o zdokonalení právních předpisů v Evropské unii ( 2007/2095(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2000 o zprávách, které Komise předložila Evropské radě pod názvem "Zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 1998 – společná zodpovědnost (1998)" a "Zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 1999" Úř. věst.
C 197, 12.7.2001, s. 433.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 29. listopadu 2001 o bílé knize Komise o evropské správě Úř. věst.
C 153 E, 27.6.2002, s. 314.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 8. dubna 2003 o zprávách, které Komise předložila Evropské radě pod názvem "Zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 2000" a "Zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 2001" Úř. věst.
C 64 E, 12.3.2004, s. 135.
,
-
ohledem na své usnesení ze dne 26. února 2004 o zprávě Komise nazvané "Zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 2002" Úř. věst.
C 98 E, 23.4.2004, s. 155.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2004 o sdělení Komise o zjednodušení a zdokonalení právního rámce Společenství Úř. věst.
C 102 E, 28.4.2004, s. 512.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 20. dubna 2004 o posouzení dopadu právních předpisů Společenství a postupů konzultace Úř. věst.
C 104 E, 30.4.2004, s. 146.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2006 o strategii pro zjednodušení právního prostředí Úř. věst.
C 297 E, 7.12.2006, s. 136.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2006 o zdokonalení tvorby právních předpisů 2004: o používání zásady subsidiarity – 12. výroční zpráva Úř. věst.
C 297 E, 7.12.2006, s. 128.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2006 o výsledku prověření legislativních návrhů v legislativním procesu Úř. věst.
C 297 E, 7.12.2006, s. 140.
,
-
s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 14. listopadu 2006 pod názvem "Lepší právní předpisy v Evropské unii – strategický přezkum" ( KOM(2006)0689 ),
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj ( A6-0273/2007 ),
A.
vzhledem k tomu, že úspěšné dosažení cíle "zdokonalení právních předpisů" tvoří jednu z hlavních priorit Evropské unie, protože využívat v co největší míře moderní, racionální a účinné právní předpisy a zároveň snížit na minimum jejich náklady by zajistilo nejvyšší úroveň produktivity, růstu, přijímání politik a nakonec i zaměstnanosti v celé Evropě,
B.
vzhledem k tomu, že Komise ve svém výše uvedeném sdělení ze dne 14. listopadu 2006 analyzuje pokrok, jehož již bylo dosaženo v oblasti zdokonalení právních předpisů, a vymezuje hlavní výzvy, a poukazuje také na pokrok, kterého je třeba ještě dosáhnout jak na evropské úrovni, tak na úrovni členských států, čímž vytváří celkový přístup s cílem učinit vnitrostátní právní předpisy i předpisy Společenství snadněji uplatňovatelné a tudíž i méně nákladné,
C.
vzhledem k tomu, že tento přístup, který pro Komisi, Radu a Evropský parlament představuje užitečný nástroj pro dosažení cílů lisabonské strategie, vyžaduje úzké partnerství v této oblasti, jak mezi evropskými orgány, tak mezi těmito orgány a orgány vnitrostátními,
D.
vzhledem k tomu, že ve výše uvedeném sdělení Komise navrhuje zintenzívnit posuzování dopadů vytvořením nezávislého Výboru pro posouzení dopadu, který bude podřízen předsedovi Komise a bude věnován přijímání preventivnějších opatření a sledování legislativní činnosti členských států v raných fázích za účelem usnadnění správného provádění klíčových směrnic,
E.
vzhledem k tomu, že by podle názoru Komise měly Evropský parlament a Rada provádět systematičtější posuzování dopadů hlavních změn návrhů Komise a přidělovat vyšší prioritu jak dosud neschváleným návrhům na zjednodušení, tak kodifikaci a zrušení zastaralých právních předpisů,
F.
vzhledem k tomu, že Komise navrhuje, aby členské státy rozvinuly a prosadily mechanismy konzultace a programy pro zjednodušení tam, kde dosud neexistují, a aby systematičtěji posuzovaly hospodářské, sociální a environmentální dopady společně s lepším uplatňováním práva Společenství,
G.
vzhledem k tomu, že zdokonalení právních předpisů neznamená pouze snižování byrokracie a administrativní zátěže, zjednodušování existující legislativy nebo deregulaci, ale znamená také zajištění toho, aby se do legislativního procesu zapojily všechny příslušné vládní a nevládní subjekty na všech úrovních a aby bylo navázáno úzké partnerství mezi evropskými orgány a národními, regionálními a místními úřady za účelem přijímání vysoce kvalitních právních předpisů,
H.
vzhledem k tomu, že každý stupeň správy věcí veřejných musí být odhodlán prosazovat zdokonalení právních předpisů, aby se dosáhlo jakéhokoli snížení administrativní zátěže,
I.
vzhledem k tomu, že místní a regionální orgány jsou často postaveny před úkol uplatňovat a prosazovat právní předpisy EU,
J.
a konečně vzhledem k tomu, že Komise navrhuje, aby se jak Evropská unie, tak členské státy dohodly na ambiciózní strategii snižování administrativní zátěže, která vzniká v souvislosti s evropskými i vnitrostátními právními předpisy, a že společného cíle snížit administrativní zátěž by mělo být dosaženo do roku 2012,
1.
rozhodně podporuje proces zdokonalení právních předpisů s cílem zvýšit efektivitu, účinnost, koherenci, odpovědnost a transparentnost práva EU; zdůrazňuje však, že tento proces se musí zakládat na řadě předběžných podmínek:
i)
plné a společné zapojení Rady, Komise a Evropského parlamentu;
ii)
široká a transparentní konzultace se všemi relevantními zúčastněnými stranami, včetně nevládních organizací;
iii)
posílení odpovědnosti institucí Společenství za tento regulační proces a jeho všeobecné transparentnosti, zejména tím, že veřejnosti bude umožněno sledovat zasedání Rady v případech, kdy Rada jedná jako legislativní orgán;
iv)
při jakémkoli posuzování možnosti zjednodušení je třeba brát v úvahu rovnocenným způsobem ekonomické, sociální, ekologické a zdravotní aspekty, které nelze omezovat na krátkodobé úvahy;
v)
proces zjednodušování právních předpisů nesmí za žádných okolností vést ke snížení standardů obsažených ve stávajících právních předpisech;
2.
podporuje cíl Komise zlepšovat kvalitu právních předpisů a snižovat administrativní zátěž; domnívá se, že opatření uvedená ve sdělení Komise prokazují jasné a trvalé odhodlání tohoto cíle dosáhnout, ale má za to, že v řadě oblastí je zapotřebí ještě většího úsilí, aby se zajistilo, že právní předpisy pro vnitřní trh přinesou maximální hospodářský prospěch;
3.
naléhavě žádá Komisi, aby vyvinula veškeré nutné úsilí s cílem zefektivnit a zmodernizovat stávající právní předpisy Společenství za pomoci vhodné strategie pro zjednodušení, do které by se měly řádně zapojit členské státy a zúčastněné strany; potvrzuje však své stanovisko, že ačkoli je třeba, aby cíl zdokonalení právních předpisů sdílely všechny evropské orgány, hraje Komise zásadní úlohu při přípravě vysoce kvalitních legislativních návrhů, které tvoří nejlepší výchozí bod pro celý proces zjednodušování;
4.
naléhavě žádá Komisi, aby kladla větší důraz na uplatňování, prosazování a hodnocení právních předpisů Společenství jakožto základní součásti procesu prosazování zdokonalení právních předpisů;
5.
souhlasí s Komisí, že zdokonalení tvorby právních předpisů nelze dosáhnout bez celkového přehledu o hospodářských, sociálních, environmentálních, zdravotních a mezinárodních dopadech každého legislativního návrhu; plně tudíž podporuje vytvoření Výboru pro posouzení dopadu v rámci Komise, který by byl podřízen jejímu předsedovi a jehož úkolem by bylo monitorování toho, jak odpovědní zaměstnanci Komise uplatňují tyto zásady při navrhování posuzování dopadů;
6.
zdůrazňuje nicméně, že by se za účelem zaručení minimální úrovně nezávislé kontroly návrhů posuzování dopadů měl vytvořit nezávislý panel odborníků, který by namátkovými kontrolami monitoroval kvalitu stanovisek předkládaných Výborem pro posouzení dopadu a že by se měli na jejich provádění podílet také zástupci zúčastněných stran;
7.
domnívá se, že je nutné, aby Výbor pro posouzení dopadu zaručil používání společné metodiky pro posuzování dopadů, která umožní vyhnout se protichůdným přístupům a usnadní porovnatelnost;
8.
trvá na tom, aby byl Parlament pravidelně informován o rozhodnutích přijatých Výborem pro posouzení dopadu pod dohledem předsedy Komise s cílem zajistit transparentní dialog mezi oběma orgány;
9.
vyzývá Komisi, aby zajišťovala posuzování dopadů, která uvádějí dostatečný počet scénářů a politických možností (včetně, podle potřeby, možnosti "nečinnosti"), jakožto základu pro nákladově efektivní, udržitelná a společensky akceptovatelná řešení;
10.
považuje za obecné pravidlo, že všechna posouzení dopadu musí zohledňovat veškeré případné významné účinky politického návrhu na společnost, životní prostředí a ekonomiku, a dále, že tam, kde je to možné a v souladu s příslušnými oblastmi legislativy, musejí posuzování dopadů rovněž řádně zohledňovat všechny případné významné účinky na zranitelné nebo menšinové skupiny, jakož i aspekty týkající se rovnosti pohlaví a dalších citlivých cílových skupiny, jako jsou například etnické menšiny, rodiče vychovávající děti či starší, trvale nemocní a postižení lidé (tzv. "sociální benchmarking");
11.
žádá Komisi, aby při přípravě posouzení dopadu věc konzultovala s příslušnými zúčastněnými stranami, zejména národními, regionálními a místními orgány, aby mohly být řádně zohledněny místní nebo regionální rozdíly, a aby včas oznámila výsledky posouzení dopadu Parlamentu, Výboru regionů a všem příslušným státním orgánům na regionální a místní úrovni;
12.
domnívá se, že za tímto účelem musí být na všech úrovních konzultovány všechny příslušné zúčastněné strany, například intenzivnějším využíváním internetových stránek Komise při oznamování veřejných slyšení, jejichž výsledek by jinak mohl být nejistý, a za pomoci nových a strukturovanějších způsobů konzultace, které byly navrženy ve sdělení Komise nazvaném "Směrem k posílení kultury konzultace a dialogu – obecné zásady a minimální standardy pro konzultace zúčastněných stran prováděné Komisí" ( KOM(2002)0704 ); je toho názoru, že Komise musí v této souvislosti zachovávat maximální transparentnost tím, že bude zveřejňovat reakce zúčastněných stran;
13.
zdůrazňuje, že by Parlament a Rada měly poskytovat systematičtější posuzování dopadů významných pozměňovacích návrhů k návrhům Komise;
14.
naléhavě žádá Komisi, aby uvedla fázi, jíž bylo dosaženo při zpracovávání posuzování dopadů, která nebyla dosud zveřejněna, a současně aby vyjasnila, zda jsou tato posouzení ještě zpracovávána či byla stažena, odložena nebo z různých důvodů znovu zahájena atd.;
15.
trvá na tom, aby členské státy zajišťovaly posouzení dopadu svých iniciativ v oblasti policejní a soudní spolupráce v trestních věcech na základě čl.
34 odst.
2 Smlouvy o EU; domnívá se, že by se členské státy měly v této věci zavázat k uznání skutečné povinnosti;
16.
podporuje pravidelné provádění prověřování a stahování dosud neschválených návrhů Komise; nadále se nicméně domnívá, že uvedenou činnost Komise je třeba posuzovat s ohledem na výsady různých orgánů Společenství v legislativním procesu na základě jejich definice ve smlouvách a v souladu se zásadou loajální spolupráce orgánů Společenství;
17.
podporuje právní předpisy založené na zásadách a zaměření pozornosti na kvalitu, spíše než na kvantitu; v diskusi o zdokonalení právních předpisů spatřuje příležitost k úvahám o tvorbě právních předpisů, jakožto o postupu určeném k dosažení jasně definovaných úkolů politiky tím, že všechny zúčastněné strany se budou angažovat ve všech stadiích postupu, od přípravy až po prosazování, a budou do tohoto postupu zapojeny;
18.
považuje zkušenost s Lamfalussyho postupem v regulaci finančních trhů a zvláště dialog mezi regulačním orgánem a účastníky trhu za cenný argument pro dynamický legislativní proces;
19.
má za to, že Lamfalussyho postup je vhodný mechanismus; domnívá se, že konvergence postupů v oblasti dohledu je zásadní; vítá práci výborů úrovně 3 v tomto ohledu a podporuje jejich požadavek na odpovídající nástroje; je přesvědčen, že poskytnutí manévrovacího prostoru orgánu dohledu může vést k odstranění značné části zátěže způsobené technickými detaily obsaženými v právních předpisech a k vytvoření vhodných pravidel pro dynamický trh; zdůrazňuje však, že tím nelze nikdy odejmout politickou odpovědnost za konečné cíle; trvá na tom, že zákonodárci by měli postup pozorně sledovat, a znovu opakuje, že práva Parlamentu v legislativním procesu musí být plně respektována;
20.
je přesvědčen, že by Komise měla přezkoumávat důležitost dosud nepřijatých právních předpisů průběžně, a nikoli jen po převzetí úřadu, a že by měla stahovat návrhy, které již nejsou relevantní, přičemž by měla věnovat zvláštní pozornost těm předpisům, které po určitou dobu nebyly předmětem jednání;
21.
zdůrazňuje, že je rovněž nutné zjednodušit interakci Komise s občany např. v oblasti zadávání zakázek, finančních služeb, výzkumných programů, pravidel státní podpory a žádostí o poskytnutí grantů;
22.
v zásadě podporuje rychlejší přijetí dosud nepřijatých návrhů na zjednodušení, ale považuje za nezbytné posuzovat případ od případu, zda má daný návrh širší dopad, a jeho přijetí proto bude vyžadovat více času;
23.
je si vědom skutečnosti, že legislativní činnost v rámci Unie by mohla být prováděna systematičtěji; vyzývá proto Komisi, aby přehodnotila své pracovní metody a způsob organizace své práce, aby byla schopna řešit různé záležitosti horizontálnějším způsobem, přičemž hlavním účelem této změny by mělo být zajistit větší koherenci, stavět na možné součinnosti a zamezit nesrovnalostem;
24.
domnívá se, že by Komise měla zvažovat stanoviska Parlamentu, pokud stahuje návrhy, které nebyly dosud dokončeny, aby zůstal zachován základní prvek důvěry mezi Komisí a Parlamentem;
25.
vítá sdělení Komise o stažení 68 návrhů, které považovala za neslučitelné s cíli lisabonské strategie a se zásadami zdokonalení právních předpisů, avšak lituje, že Komise stáhla návrh směrnice o statutu evropské vzájemné společnosti, přestože se jedná o jeden ze základních prvků lisabonské strategie, a vyzývá proto Komisi, aby do konce roku 2007 podnikla kroky k tomu, aby mohl být vypracován návrh statutu evropské vzájemné společnosti a evropského sdružení;
26.
akceptuje skutečnost, že Rada i Parlament musí vzít v úvahu dopad svých hlavních pozměňovacích návrhů na posouzení dopadu provedené Komisí; zdůrazňuje potřebu analýz nákladů a přínosů, které lépe odrážejí komplexní struktury nákladů na regulaci v případě, kdy jsou směrnice prováděny pomocí vnitrostátních právních předpisů a mění regulační rámec, v němž společnosti a jednotlivci působí; důrazně se zasazuje o transparentnost a nezávislou kontrolu provádění posuzování dopadů při plné odpovědnosti zákonodárců v souvislosti s jejich politickými prioritami;
27.
plně podporuje všechny snahy Komise, jejichž cílem je obecné posílení prosazování práva Společenství prostřednictvím preventivnějších opatření společně s postupem monitorování legislativní činnosti členských států v raném stadiu, kterým se usnadňuje správné provádění klíčových směrnic, a doporučuje, aby se takových iniciativ řádně účastnil také Evropský parlament;
28.
domnívá se, že by Komise měla při monitorování uplatňování práva Společenství členským státům uložit – a nikoli jim pouze navrhnout –, aby vytvořily odpovídající srovnávací tabulky a poznámky k provádění, zejména s ohledem na kontrolu všech vnitrostátních procesů provádění směrnic; domnívá se, že za tímto účelem by Komise měla vyzvat členské státy k přijetí společné referenční metodiky;
29.
domnívá se, že by důraz kladený na význam posuzování dopadů neměl vést v rámci Komise k situaci, kdy jsou zdroje určené na monitorování řádného uplatňování práva Společenství a na zpracovávání případů jeho porušení přidělovány na posuzování dopadů; zdůrazňuje, že je třeba navýšit zdroje určené k zajištění toho, aby uplatňování práva Společenství bylo účinně monitorováno;
30.
odsuzuje praxi tzv. "pozlacování" (gold-plating), a vyzývá Komisi k prozkoumání možností, jaká další opatření by mohla být přijata, aby se této praxi zabránilo, včetně zavedení práva přímého jednání pro občany; žádá o následná posuzování dopadů, která budou analyzovat, jakým způsobem jsou ve skutečnosti prováděna rozhodnutí v členských státech a na místní úrovni; podporuje zvýšené používání nařízení v případě potřeby;
31.
připomíná důležitost uvážlivého využívání "ustanovení o ukončení platnosti" (sunset clause) při zajišťování zachování přiměřenosti právních předpisů;
32.
trvá na tom, že se při představování legislativních návrhů musí Komise vyvarovat nejasných a obšírných výrazů a upřednostnit jednoduchý a srozumitelný jazyk, při současném zachování terminologické přesnosti a právní jistoty; domnívá se, že musí být upuštěno zejména od používání nepochopitelných zkratek a přehnaného počtu nadbytečných bodů odůvodnění; vybízí také orgány veřejné moci na všech úrovních k tomu, aby pokud možno používaly jednoduchý jazyk, který je lehce srozumitelný pro občany;
33.
žádá Komisi, aby při prosazování zdokonalení právních předpisů zajistila, aby nová nařízení a jejich prosazování byly pro zúčastněné strany a jejich adresáty konzistentní, ospravedlnitelné, transparentní a srozumitelné;
34.
vyzývá Komisi, aby v případě nařízení předem vypracovala pro členské státy, regionální a místní orgány a specializované agentury pokyny k jejich provádění;
35.
důrazně potvrzuje, že zdokonalení právních předpisů musí vždy zahrnovat plné zapojení Parlamentu jak do interinstitucionální debaty, tak do přijímání právních předpisů, které jsou na základě jeho úlohy jakožto jejich spolutvůrce předmětem takového procesu; dále zdůrazňuje, že Parlament má vždy právo posoudit, zda právní nástroje, které mají být přijaty, byly zvoleny vhodně (nařízení, směrnice nebo rozhodnutí) nebo zda by bylo vhodnější použít alternativní metody regulace;
36.
podporuje Komisi při zkoumání alternativ právních předpisů za účelem zlepšení fungování vnitřního trhu, včetně samoregulace a vzájemného uznávání vnitrostátních předpisů; zdůrazňuje přitom, že by to nemělo bránit demokratické kontrole Evropského parlamentu a parlamentů členských států; zdůrazňuje, že na právní předpisy Společenství je třeba hledět v kontextu mezinárodní hospodářské soutěže a celosvětových trhů;
37.
domnívá se, že nová pravidla komitologie, která posilují kontrolu Parlamentu a Rady nad výkonem prováděcích pravomocí svěřených Komisi, tvoří další způsob, jak zjednodušit právní předpisy Společenství, neboť umožňují, aby byl široký okruh regulačních pravomocí týkajících se méně podstatných a technických detailů přenesen na Komisi, a dávají tudíž Parlamentu a Radě možnost soustředit jejich legislativní činnost na zásadnější předpisy;
38.
vítá závěry ze zasedání Evropské rady z jara 2007 o zdokonalení právních předpisů, a zvláště rozhodnutí o snížení administrativní zátěže pro malé a střední podniky (MSP) vyplývající z právních předpisů Společenství o 25 % do roku 2012; domnívá se, že výsledkem takto stanoveného cíle by měly být promyšlenější, účinnější a pro uživatele srozumitelnější právní předpisy, které by minimalizovaly zbytečnou administrativní zátěž pro malé a střední podniky, aniž by snížily standardy obsažené ve stávajících právních předpisech; podporuje zejména rozhodnutí Rady vyzvat členské státy, aby stanovily vnitrostátní cíle do roku 2008, a požaduje, aby Komise a členské státy stanovily jednotné monitorovací mechanismy, které by umožnily, aby byl tento postup v členských státech efektivně uplatňován na vnitrostátní, regionální i místní úrovni;
39.
vyzývá Komisi, aby každoročně předkládala své dosažené výsledky a plánované kroky k dosažení slibovaných cílů, pokud jde o snižování administrativní zátěže;
40.
vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s Radou a Evropským parlamentem vypracovala institucionální reformy v rámci Společenství, které pomohou zajistit vyšší finanční úspory a usnadní spolupráci těchto orgánů při zajišťování dokonalejších nebo promyšlenějších právních předpisů;
41.
vyzývá Komisi, aby při své další práci v oblasti zdokonalení právních předpisů zohledňovala výsledky studie "Zjednodušování politiky EU v oblasti životního prostředí" 1P/A/ENVI/ST/2006-45.
, která vznikla na žádost parlamentního Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin v souvislosti s procesem zjednodušování právních předpisů;
42.
je znepokojen zjištěními různých nezávislých studií Institut pro evropskou politiku v oblasti životního prostředí (IEEP) (2004): "Udržitelný rozvoj v integrovaných posouzeních dopadu provedených Evropskou komisí v roce 2003".
Institut pro evropskou politiku v oblasti životního prostředí (IEEP) (2005): "K lepšímu či k horšímu – Program EU na zlepšení právních předpisů a životní prostředí".
Evropský poradní orgán pro životní prostředí a udržitelný rozvoj (EEAC) (2006): "Posouzení dopadu politik Evropské komise: dosažené výsledky a vyhlídky".
, že pokyny pro posuzování dopadů, které vydala Komise, generální ředitelství Komise plně nedodržují, že byl kladen důraz na posuzování a vyčíslení hospodářských dopadů na úkor environmentálních, sociálních a mezinárodních dopadů, že se v daleko větší míře než přínosy posuzují náklady spojené s právními předpisy a že krátkodobé úvahy převažují nad dlouhodobými; vítá plány Komise na ustavení Výboru pro posouzení dopadu a na zavedení externích hodnocení jejího systému posuzování dopadu; oba tyto kroky by měly přispět k tomu, aby výše zmíněné přetrvávající nedostatky byly s konečnou platností odstraněny;
43.
podporuje závěr vyplývající ze studie nazvané "Zjednodušování politiky EU v oblasti životního prostředí", který uvádí, že posuzování dopadů mohou sehrát hlavní roli při zajišťování zdokonalení právních předpisů a že je třeba zlepšit kvalitu některých posouzení; naléhavě žádá Komisi, aby zajistila:
-
že pro tato posouzení budou vyhrazeny přiměřený čas a finanční zdroje;
-
že posouzení dopadů budou brát v úvahu rovnocenným způsobem hospodářské, sociální, environmentální a zdravotní aspekty, a to jak z krátkodobého, tak z dlouhodobého hlediska;
-
že posouzení dopadů nebudou brát v úvahu jen náklady vzniklé v souvislosti s těmito opatřeními, ale také náklady, které vzniknou, pokud se nebudou řešit dané problémy v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví a potravin;
-
transparentnost a přispění všech relevantních zúčastněných stran;
-
že posouzení dopadů budou mít dostatečně široký záběr a že budou zohledňovat odlišné podmínky v jednotlivých členských státech;
uznává, že posouzení dopadů by mohla sehrát zásadní roli také v případě pozměňovacích návrhů předkládaných Evropským parlamentem nebo Radou, které mohou mít značné dopady;
44.
vyzývá Komisi, aby dále podporovala výměny informací o osvědčených postupech týkajících se zjednodušování politiky EU v oblasti životního prostředí v členských státech, jako jsou:
–
využívání informačních technologií ke snížení administrativní zátěže;
–
zjednodušení a integrace režimů pro udělování a povolování licencí při současném zachování standardů životního prostředí a zdraví;
–
zjednodušení a integrace požadavků v oblasti monitorování a ohlašování, včetně přístupu založeného na posouzení rizika, při současném zachování transparentnosti a účinného uplatňování a prosazování těchto požadavků;
45.
vyzývá členské státy, aby v průběhu legislativního procesu vytvořily a zavedly mechanismy konzultace s místními a regionálními orgány, a aby během jednání na ministerské úrovni přihlédly k zájmům těchto orgánů a posílily jejich úlohu při procesu provádění a uplatňování právních předpisů EU;
46.
žádá Komisi, aby úzce spolupracovala se všemi orgány členských států, které odpovídají za provádění právních předpisů EU, a zároveň doporučuje Komisi, aby i na lokální úrovni organizovala semináře o provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu, čímž by se důležité informace dostaly srozumitelně a jednoduše přímo k příslušným subjektům;
47.
vyzývá členské státy, aby vytvářely a prosazovaly nezbytné, účinné a jasné postupy pro lepší spolupráci mezi regionálními a ústředními vládami s cílem zjednodušit prováděcí proces a uznat rostoucí roli regionů s legislativními pravomocemi;
48.
vybízí orgány členských států, aby vypracovaly formální prováděcí strategie, aby byly jasně definovány role a povinnosti regionálních a národních vlád pro lepší a rychlejší provádění ve vnitrostátním právu;
49.
vybízí Komisi, aby prováděcí pravidla pro směrnice zveřejnila pokud možno současně se samotnými směrnicemi s cílem umožnit národním a regionálním orgánům veřejné moci, aby je zohlednily před zahájením prováděcího procesu, a s cílem umožnit správné a včasné provedení v členských státech;
50.
vyzývá Komisi, aby urychlila dokončení komplexní, volně přístupné veřejné databáze vnitrostátních prováděcích předpisů, včetně případných regionálních odchylek;
51.
je toho názoru, že zdokonalení právních předpisů nemůže vést ke snížení standardů pro životní prostředí, sociálních standardů a standardů kvality;
52.
vyzývá členské státy, aby při provádění právních předpisů EU neukládaly fyzickým a právnickým osobám povinnosti, které překračují rámec prováděného právního předpisu a které zbytečně administrativně zatěžují zejména MSP, které jsou hybnou silou trvale udržitelného rozvoje evropských regionů;
53.
žádá Komisi, aby zlepšila způsob poskytování informací o prováděcím řízení a řízení o porušení a aby tyto informace zveřejnila a zpřístupnila na svých internetových stránkách;
54.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
