A7-0174/2011
26.
4.
2011
ZPRÁVA
o uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem a Komisí o společném rejstříku transparentnosti
(2010/2291(ACI))
Výbor pro ústavní záležitosti
Zpravodaj:
Carlo Casini
PE 458.636v02-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU..............................................3
PŘÍLOHA: DOHODA MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM A EVROPSKOU KOMISÍ O ZŘÍZENÍ REJSTŘÍKU TRANSPARENTNOSTI PRO ORGANIZACE A OSOBY SAMOSTATNĚ VÝDĚLEČNĚ ČINNÉ, JEŽ SE PODÍLEJÍ NA TVORBĚ A PROVÁDĚNÍ POLITIKY EU 6
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ.......................................................................................22
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU..........................................24
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem a Komisí o společném rejstříku transparentnosti
( 2010/2291(ACI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na rozhodnutí Konference předsedů ze dne 18. listopadu 2010,
– s ohledem na návrh dohody mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí o zřízení rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU (dále jen „dohoda“),
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. května 2008 k vytvoření rámce pro činnost zástupců zájmových skupin (lobbistů) při orgánech a institucích Evropské unie
Úř. věst.
C 271 E, 12.11.2009, s. 48. ,
– s ohledem na čl.
127 odst.
1 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti ( A7-0174/2011 ),
A. vzhledem k čl.
11 odst.
2 Smlouvy o Evropské unii, který stanoví, že: „Orgány udržují otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností“,
B. vzhledem k tomu, že společný rejstřík organizací a osob podílejících se na tvorbě a provádění politiky EU posiluje transparentnost zmíněného dialogu,
C. vzhledem k tomu, že výše uvedené usnesení Parlamentu ze dne 8. května 2008 stanovilo zásady, na jejichž základě Parlament zahájil jednání s Komisí ohledně společného rejstříku,
D. vzhledem k tomu, že nutné změny jednacího řádu Parlamentu se zavádějí v rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne … 2011 o změně jednacího řádu Parlamentu v důsledku zřízení společného rejstříku transparentnosti Parlamentem a Komisí
Přijaté texty, P7_TA(2011)0000. ,
1. považuje dohodu za první významný krok ke zvýšení transparentnosti a má v úmyslu v patřičné lhůtě navrhnout zpřísnění norem, aby byla zajištěna důsledná integrita veřejné správy Unie a posílení institucionálních pravidel;
2. zdůrazňuje, že společný rejstřík umožní shromáždit všechny informace na jednom místě, a občané tak budou moci snadněji zjistit, které subjekty jsou s orgány v kontaktu; konstatuje, že společný rejstřík také usnadní činnost zástupcům zájmových skupin, protože se budou muset zaregistrovat pouze jednou;
3. opětovně však zdůrazňuje, že Parlament si ponechává své neomezené právo rozhodnout o tom, kdo získá přístup do jeho prostor;
4. zastává názor, že dohoda bude silnou pobídkou k registraci, protože díky ní už nebude možné, aby kdokoliv získal dlouhodobý průkaz opravňující ke vstupu do Parlamentu bez předchozí registrace;
5. znovu vyzývá k povinné registraci všech zástupců zájmových skupin v rejstříku transparentnosti a žádá, aby byly během nadcházejícího přezkumu učiněny potřebné kroky k přípravě přechodu k povinné registraci;
6. vyjadřuje politování nad skutečností, že Rada se ještě nepřipojila k dohodě, přestože je tento krok nezbytný k zajištění transparentnosti ve všech fázích procesu vytváření právních předpisů na úrovni Unie; vyzývá Radu, aby se ke společnému rejstříku co nejdříve připojila;
7. vítá zejména následující aspekty obsažené v dohodě:
a) změnu názvu rejstříku na „Rejstřík transparentnosti“;
b) oblast působnosti rejstříku, do které spadají všechny příslušné subjekty, z níž jsou však vyňati mimo jiné sociální partneři jako subjekty sociálního dialogu, dále církve, politické strany a místní, regionální a obecní orgány a jejich zastoupení, která jsou součástí jejich správy; skutečnost, že se přihlíží k jejich institucionální úloze v souladu se Smlouvami a odst.
10 písm. b) a odstavci 12, 12 a 13 dohody a jsou vyňati z oblasti působnosti rejstříku; toto je třeba vyjasnit v rámci první revize dohody; Parlament žádá Komisi, aby k této záležitosti vyslovila souhlas;
c) skutečnost, že rejstřík vnáší transparentnost do velmi různorodých kontaktů evropských orgánů a že zejména v samostatných kapitolách seskupuje jednotlivé zástupce zájmových skupin, zástupce občanské společnosti a veřejných orgánů, přičemž rozlišuje odlišné úlohy lobbistů a oficiálních partnerů Unie;
d) požadavek na poskytnutí příslušných finančních informací;
e) závazná opatření v případě nedodržování kodexu chování uvedeného v příloze dohody;
8. domnívá se, že pravidla platná pro zástupce zájmových skupin nemohou být stejná pro zástupce veřejných orgánů a organizací, které v rámci své činnosti slouží veřejným zájmům a jsou vázány platnými ústavními normami a základními právy; zejména se domnívá, že k registraci by měly být vyzvány nezávislé organizace, ale nikoli vlastní veřejné orgány;
9. požaduje, aby předsednictvo navrhlo systém, s jehož pomocí by byli ve vysvětlujícím prohlášení ke zprávě či v doporučení týkajícím se příslušného návrhu legislativního aktu uvedeni všichni zástupci zájmových skupin spadající do oblasti působnosti rejstříku, kteří se sešli s příslušným poslancem v nějaké specifické legislativní záležitosti;
10. schvaluje uzavření dohody obsažené v příloze, pokud budou zohledněny aspekty uvedené v tomto rozhodnutí, a činí rozhodnutí připojit ji ke svému jednacímu řádu;
11. pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.
PŘÍLOHA: DOHODA MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM A EVROPSKOU KOMISÍ O ZŘÍZENÍ REJSTŘÍKU TRANSPARENTNOSTI PRO ORGANIZACE A OSOBY SAMOSTATNĚ VÝDĚLEČNĚ ČINNÉ, JEŽ SE PODÍLEJÍ NA TVORBĚ A PROVÁDĚNÍ POLITIKY EU
Evropský parlament a Evropská komise („strany dohody“):
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, zejména na čl.
11 odst.
1 a 2 této smlouvy, Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména článek 295 této smlouvy, a Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouvy“);
s ohledem na to, že tvůrci evropské politiky nejsou při své činnosti odtrženi od občanské společnosti, ale vedou otevřený, transparentní a pravidelný dialog se zastupitelskými sdruženími a občanskou společností;
ROZHODLY TAKTO:
I.
Zřízení rejstříku transparentnosti
1.
V souladu se svým závazkem usilovat o transparentnost vyslovují strany dohody souhlas se zřízením a provozováním společného „Rejstříku transparentnosti“ (dále jen „rejstřík“), jenž bude sloužit k registraci a sledování organizací a osob samostatně výdělečně činných, které se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU.
II.
Principy rejstříku
2.
Zřízení a provoz rejstříku budou vycházet ze stávajících registračních systémů, které Evropský parlament zřídil a uvedl do provozu v roce 1996 a Evropská komise v červnu 2008, doplněných o výsledky práce příslušné společné pracovní skupiny Evropského parlamentu a Evropské komise a také o úpravy vycházejících ze zkušeností a příspěvků získaných od zainteresovaných stran, jež byly uvedeny ve sdělení Komise nazvaném „Evropská iniciativa pro transparentnost: Rejstřík zástupců zájmových skupin, rok poté“ ze dne 28. října 2009
KOM(2009)0612 . .
Tímto přístupem nejsou dotčeny ani předjímány cíle Evropského parlamentu, které vyjádřil ve svém usnesení ze dne 8. května 2008 k vytvoření rámce pro činnost zástupců zájmových skupin (lobbistů) v evropských orgánech
Úř. věst.
C 271 E, 12.11.2009, s. 48. .
3.
Zřízení a provoz rejstříku musí respektovat obecné zásady právních předpisů EU, včetně zásad proporcionality a nediskriminace.
4.
Zřízení a provoz rejstříku musí respektovat práva poslanců Evropského parlamentu na výkon parlamentního mandátu bez jakéhokoli omezení a nesmí být překážkou vstupu voličů poslanců do prostor Parlamentu.
5.
Zřízení a provoz rejstříku nezasáhne do pravomocí nebo výsad stran dohody, ani se nedotkne jejich vlastních organizačních pravomocí.
6.
Strany dohody usilují o to, aby se ke všem subjektům, které se zabývají podobnými činnostmi, přistupovalo obdobně, a aby pro registraci organizací a osob samostatně výdělečně činných, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU, byly nastoleny rovné podmínky.
III.
Skladba rejstříku
7.
Rejstřík obsahuje tyto údaje:
a) soubor pokynů týkajících se rejstříku:
– oblast působnosti rejstříku, činnosti spadající do jeho působnosti a zproštění;
– oddíly zpřístupněné subjektům zapsaným v rejstříku (příloha 1);
– informace požadované od registrujících se subjektů, včetně požadavků na poskytnutí finančních informací (příloha 2).
b) kodex chování (příloha 3).
c) mechanismus pro vyřizování stížností a opatření uplatňovaná v případě nedodržování kodexu chování, včetně postupu prošetřování stížností a jejich vyřizování (příloha 4).
IV.
Oblast působnosti rejstříku
Zahrnuté činnosti
8.
Oblast působnosti rejstříku zahrnuje veškeré činnosti, kromě činností uvedených v části IV, vykonávané s cílem přímo nebo nepřímo ovlivňovat formulování nebo provádění politik a rozhodovací procesy orgánů EU, bez ohledu na použitý komunikační kanál nebo nosič údajů, do nichž mohou být např. zahrnuty externí zajištění, sdělovací prostředky, smlouvy s profesionálními prostředníky, expertní skupiny typu „think tank“, „platformy“, diskusní fóra, kampaně a iniciativy zdola.
Tyto činnosti mohou zahrnovat: mj. kontakty s poslanci, úředníky nebo dalšími zaměstnanci orgánů EU, přípravu, rozšiřování a rozesílání dopisů, informačních materiálů nebo písemné argumentace a dokumentů zaujímajících stanovisko, pořádání akcí, schůzí nebo propagačních činností a společenských akcí nebo konferencí, na které jsou jednotlivým poslancům Evropského parlamentu či členům Evropské komise, úředníkům nebo jiným zaměstnancům orgánů EU rozesílány pozvánky.
Dobrovolné příspěvky a účast na formálních konzultacích o předpokládaných legislativních návrzích EU nebo jiných právních aktech a jiné otevřené konzultace jsou do tohoto výčtu rovněž zahrnuty.
9.
Očekává se, že do rejstříku se bez ohledu na jejich právní subjektivitu zaregistrují veškeré organizace a osoby samostatně výdělečně činné, které se zabývají činnostmi spadajícími do jeho oblasti působnosti
3 Vlády členských států, vlády třetích zemí, mezinárodní mezivládní organizace a jejich diplomatická zastoupení se registrovat nepotřebují. .
Vyňaté činnosti
10.
Z oblasti působnosti rejstříku jsou vyňaty tyto činnosti:
a) činnosti týkající se poskytování právního nebo jiného odborného poradenství, pokud souvisí s výkonem základního práva na spravedlivé soudní řízení klienta, včetně práva na obhajobu ve správním řízení; jedná se např. o činnosti vykonávané právníky či jinými odborníky zúčastněnými v uvedených řízeních.
Do oblasti působnosti rejstříku nespadají tyto činnosti (bez ohledu na skutečně zúčastněné strany): poradenská činnost a kontakty s veřejnými orgány s cílem poskytovat klientům lepší informace o obecné právní situaci, jeho nebo její konkrétní právní situaci nebo o tom, zda určitý právní či správní krok je vhodný nebo přípustný v rámci stávajících právních předpisů; poradenství poskytované klientovi s cílem pomoci mu zaručit, že jeho nebo její činnost je v souladu s právními předpisy; zastupování v souvislosti s dohodovacím nebo smírčím řízením, jehož záměrem je předejít tomu, aby se sporem zabýval soudní nebo správní orgán.
Tento přístup se použije u všech odvětví podnikání v Evropské unii a není omezen na určité specifické postupy (konkurenceschopnost).
Pokud jsou jednotlivá společnost nebo její poradci stranou konkrétního právního nebo správního případu nebo řízení , jakákoli činnost přímo související s tímto případem, jež není zaměřena na změnu stávajícího právního rámce, nespadá do oblasti působnosti rejstříku.
b) činnosti sociálních partnerů jakožto účastníků v sociálním dialogu (odborové organizace, sdružení zaměstnavatelů apod.), pokud jednají v rámci role, kterou jim svěřují Smlouvy.
To platí obdobně i v případě jakéhokoli subjektu, kterému je ve Smlouvách přiřčena role orgánu.
c) činnosti v reakci na přímou a individualizovanou žádost orgánu EU nebo poslance Evropského parlamentu, jako např. ad hoc nebo pravidelnou žádost o věcné informace, údaje či odbornou konzultaci nebo individualizovaná pozvání k účasti na veřejných slyšeních či na práci poradních výborů a v jiných podobných fórech.
Zvláštní ustanovení
11.
Registrace v rejstříku se nevztahuje na církve a náboženské komunity.
Očekává se však, že jejich zastoupení nebo právní subjekty, kanceláře a sítě vytvořené k tomu, aby je zastupovaly při jednání s orgány EU, a také jejich sdružení, se zaregistrují.
12.
Politických stran se rejstřík netýká.
Avšak jakékoli organizace zřízené nebo podporované politickými stranami, které se zapojují do činností spadajících do působnosti rejstříku, by se měly zapsat do rejstříku.
13.
Místních, regionálních a obecních orgánů se rejstřík netýká.
Avšak kanceláře zastoupení těchto orgánů nebo právní subjekty, kanceláře a sítě zřízené k tomu, aby zastupovaly tyto orgány při jednáních s orgány EU, a jejich sdružení by se měly zapsat do rejstříku.
14.
Sítě, platformy nebo jiné druhy kolektivní činnosti bez právního statusu či právní subjektivity, které však jsou de facto zdrojem organizovaného vlivu a zapojují se do činností spadajících do působnosti rejstříku, by se měly zapsat do rejstříku.
V takovém případě by měli členové těchto uskupení určit jednoho ze svých řad jako kontaktní osobu odpovědnou za vztahy se správou rejstříku.
15.
Ve finančním přiznání v rejstříku se uvádějí činnosti zaměřené na všechny orgány, agentury nebo instituce EU a jejich členy, úředníky i jiné zaměstnance.
Patří k nim i činnosti zaměřené na orgány členských států, jež působí na úrovni EU v rozhodovacích procesech EU.
16.
Evropské sítě, federace, sdružení či platformy se vybízejí, aby předložily společné transparentní pokyny pro své členy, v nichž budou jasně uvedeny činnosti spadající do oblasti působnosti rejstříku.
Očekává se, že tyto pokyny zveřejní.
V.
Pravidla platná pro subjekty zapsané v rejstříku
17.
Zapsáním do rejstříku dotčené organizace a fyzické osoby:
– souhlasí s tím, že informace, které poskytnou za účelem zapsání do rejstříku, jsou veřejné;
– souhlasí s tím, že budou jednat v souladu s kodexem chování a případně dají k dispozici text jakéhokoli profesního kodexu, jímž jsou vázáni;
– ručí za to, že informace poskytnuté za účelem zapsání do rejstříku jsou správné;
– přijímají, že veškeré stížnosti vznesené proti nim budou řešeny na základě kodexu chování spojeného s rejstříkem;
– souhlasí s tím, že podléhají jakýmkoli opatřením uplatněným v případě porušení kodexu chování, a uznávají, že v případě nedodržení pravidel kodexu chování proti nim mohou být uplatněna opatření uvedená v příloze 4;
– berou na vědomí, že strany dohody mohou na žádost a v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise
Úř. věst.
L 145, 31.5.2001, s. 43. vzniknout povinnost zveřejnit korespondenci a další dokumenty týkající se činností subjektů zapsaných v rejstříku.
VI.
Opatření v případě porušení kodexu chování
18.
Nedodržení kodexu chování ze strany subjektů zapsaných v rejstříku nebo jejich zástupců může vést po provedení šetření, v němž se náležitě dbá na zásadu proporcionality a právo na obhajobu, k uplatnění opatření uvedených v příloze 4 , jako je pozastavení registrace nebo vyškrtnutí z rejstříku a případně odnětí průkazu opravňujícího ke vstupu do Evropského parlamentu vydaného pro dotčenou osobu, případně pro její podniky.
Rozhodnutí o uplatnění těchto opatření může být zveřejněno na internetových stránkách rejstříku.
19.
V případě podezření z porušení kodexu chování může kdokoli podat stížnost, odůvodněnou konkrétními skutečnostmi v souladu s postupem uvedeným v příloze 4.
VII.
Provádění
20.
Za dohled nad systémem a za všechny klíčové provozní aspekty odpovídají generální tajemníci Evropského parlamentu a Evropské komise, kteří se dohodnou na přijetí opatření nezbytných k provedení této dohody.
21.
K provedení systému zřídí služby Evropského parlamentu a Evropské komise společný operační útvar s názvem „Společný sekretariát rejstříku“.
Ten bude na základě ujednání sjednaného mezi příslušnými útvary tvořit skupina úředníků z Evropského parlamentu a Evropské komise.
Činnost společného sekretariátu rejstříku bude koordinovat vedoucí oddělení z generálního sekretariátu Evropské komise.
K úkolům sekretariátu rejstříku patří provádění opatření ke zkvalitnění obsahu rejstříku.
22.
Vydávání a kontrolu dlouhodobých průkazů opravňujících ke vstupu do budov Evropského parlamentu bude i nadále provádět tento orgán.
Tyto průkazy budou vydány pouze fyzickým osobám, které zastupují organizace spadající do působnosti rejstříku nebo pro ně pracují, pokud se tyto organizace nebo fyzické osoby zaregistrovaly.
Z registrace však neplyne automatický nárok na uvedený průkaz.
23.
I když bude systém provozován společně, mohou strany dohody rejstřík volně a nezávisle využívat pro vlastní konkrétní účely, včetně připojování pobídek, jako je předávání informací subjektům zapsaným v rejstříku při zahajování veřejných konzultací nebo pořádání akcí.
24.
Strany dohody zorganizují pro své členy a zaměstnance vhodné školení a interní komunikační projekty za účelem zlepšení informovanosti o společném rejstříku a postupu podávání stížností.
25.
Strany dohody přijmou náležitá externí opatření ke zvýšení informovanosti o rejstříku a k podpoře jeho používání.
26.
Prostřednictvím uživatelsky vstřícného vyhledávače bude systém pravidelně zveřejňovat na internetových stránkách Europa sérii základní statistiky extrahované z databáze rejstříku.
Veřejný obsah uvedené databáze bude na žádost k dispozici v elektronickém, strojově čitelném formátu.
27.
Po konzultaci se zúčastněnými stranami předkládají generální tajemníci Evropského parlamentu a Evropské komise roční zprávu o fungování rejstříku odpovědným místopředsedům Evropského parlamentu a Evropské komise.
VIII.
Zapojení dalších orgánů a institucí
28.
Evropská rada a Rada ministrů se vyzývají, aby se k rejstříku připojily.
Další orgány, instituce a agentury EU se vybízejí, aby tento systém používaly jako referenční nástroj při své vlastní interakci s organizacemi a fyzickými osobami zapojenými do tvorby a provádění politik EU.
IX.
Závěrečná ustanovení
29.
Přechod ze stávajících rejstříků stran dohody na nový společný rejstřík proběhne během dvanáctiměsíčního přechodného období počínaje dnem zahájení činnosti společného rejstříku.
Organizace a jednotlivci registrovaní v současné době v kterémkoli systému se vyzývají, aby obnovili svou registraci ve společném systému.
Jakmile dojde ke spuštění společného rejstříku:
· subjekty zapsané v rejstříku budou moci změnit svou stávající registraci na registraci ve společném rejstříku k datu dle svého výběru, nejpozději však ke dni obnovení své registrace u Evropské komise, nebo, v případě subjektů zapsaných pouze na seznamu akreditovaných organizací Evropského parlamentu, nejpozději do konce dvanáctiměsíčního období od jeho spuštění;
· jakákoli nová registrace subjektu nebo aktualizace stávajících údajů budou možné pouze prostřednictvím společného rejstříku.
30.
Nejpozději dva roky po svém uvedení do provozu bude společný rejstřík předmětem přezkumu.
Příloha 1
„Rejstřík transparentnosti“
Organizace a osoby samostatně výdělečně činné , jež se podílejí na tvorbě a provádění politik EU
Oddíly
Specifické otázky / poznámky
I.
Odborné poradenské společnosti / právnické firmy/ samostatně výdělečně činní poradci
podbod
Odborné poradenské společnosti
Podniky poskytující na základě smlouvy činnosti v oblasti lobbování, propagace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány
podbod
Právnické kanceláře
Právnické kanceláře poskytující na základě smlouvy činnosti v oblasti lobbování, propagace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány
podbod
Samostatně výdělečně činní poradci
Nezávislí poradci či právníci poskytující na základě smlouvy činnosti v oblasti lobbování, propgace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány
II. „In-house“ lobbisté, obchodní/profesní sdružení
podbod
Podniky a skupiny
Společnosti či skupiny společností (s právním statusem či bez něj), které jsou činné v oblasti „in house“ lobbování, propagace,veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány
podbod
Obchodní, podniková a profesní sdružení
podbod
Odborové svazy
podbod
Další podobné organizace
III.
Nevládní organizace
podbod
Nevládní organizace, platformy a sítě a podobné subjekty
Neziskové organizace (s právním statusem či bez něj) nezávislé na veřejných orgánech, politických stranách a komerčních organizacích.
Zahrnuje nadace, charitativní organizace atd.
IV.
Expertní skupiny typu „think tank“, výzkumné a akademické instituce
podbod
Expertní skupiny typu „think tank“ a výzkumné instituce
Specializované skupiny typu "think-tank" a výzkumné instituce, které se mj. zabývají činnostmi a politikami Evropské unie
podbod
Akademické instituce
Instituce, jejichž hlavním účelem je vzdělávání, ale které se zabývají činnostmi a politikami Evropské unie
V.
Organizace zastupující církve a náboženská společenství
Pozn.: církví samotných se rejstřík netýká
podbod
Organizace zastupující církve a náboženská společenství
Právnické osoby, kanceláře či sítě, které jsou ustaveny pro účely zastupování
VI.
Organizace zastupující místní, regionální a obecní orgány, jiné veřejné či smíšené subjekty atd.
Pozn.: samotných veřejných orgánů se rejstřík netýká
podbod
Místní, regionální a obecní orgány (na nižší než celostátní úrovni)
Právnické osoby, kanceláře zastoupení, sdružení či sítě založené za účelem zastupování místních, regionálních a obecních orgánů (na nižší než celostátní úrovni)
podbod
Další veřejné či smíšené subjekty atd.
Včetně dalších veřejnoprávních či smíšených (veřejných/soukromých) organizací
Příloha 2
Informace požadované od subjektů zapsaných v rejstříku
I.
OBECNÉ A ZÁKLADNÍ INFORMACE
– název (či názvy) organizace, její adresa, telefonní číslo, elektronická adresa, webové stránky.
– a) totožnost osoby, která nese právní zodpovědnost za organizaci, a b) jméno jejího ředitele či správce, případně hlavní kontaktní bod s ohledem na činnosti spadající do působnosti rejstříku; jména osob, pro něž je požadováno vydání průkazů opravňující ke vstupu do budov EP
Tato informace bude od subjektů zapsaných v rejstříku požadována na konci procesu registrace za účelem jejího předložení orgánům EP.
Jména osob, jimž byly vystaveny průkazy opravňující ke vstupu, budou následně automaticky vložena do systému na základě aktualizací a informací EP následně po rozhodnutí EP tyto průkazy poskytnout.
Z registrace nevzniká automaticky nárok na průkaz opravňující ke vstupu do EP. .
– počet osob (členové, zaměstnanci atd.) zapojených do činností spadajících do působnosti rejstříku.
– cíle/kompetence – oblasti zájmu – aktivity, země působnosti, kde se vykonávají činnosti – přidružení v rámci sítí – obecné informace spadající do působnosti rejstříku.
– případně počet členů (jednotlivců nebo členských organizací).
II.
KONKRÉTNÍ INFORMACE
A.
ČINNOSTI
Hlavní legislativní návrhy spadající v předcházejícím roce pod činnosti subjektu zapsaného v rejstříku, které se nacházejí v oblasti působnosti rejstříku transparentnosti.
B.
FINANČNÍ INFORMACE
Veškeré poskytované finanční číselné údaje by měly pokrývat úplný rok činnosti a odkazovat na poslední předcházející finanční rok, ukončený k datu registrace či jejího obnovení.
Není vyloučené dvojí započtení.
Finanční přiznání učiněné odbornými poradenskými firmami/právnickými kancelářemi/samostatně výdělečně činnými poradci týkajících se jejich klientů ("list and grid") nevyjímá tyto klienty z jejich povinnosti započíst uvedené smluvní činnosti do jejich vlastních přiznání, aby se zabránilo podhodnocení jejich přiznaných finančních nákladů.
– odborné poradenské společnosti / právnické kanceláře / samostatně výdělečně činní poradci (oddíl I přílohy 1): je třeba uvést detaily týkající se obratu, který lze připsat činnostem spadajícím do působnosti rejstříku a relativní význam jejich klientů na základě následující tabulky:
Obrat v EUR
Rozpětí v EUR
0 – 499 999
50 000
500 000 – 1 000 000
100 000
> 1 000 000
250 000
– „in-house“ lobbisté, obchodní/profesní sdružení (oddíl II přílohy 1): je třeba uvést odhad nákladů na činnosti spadající do oblasti působnosti rejstříku;
– nevládní organizace, expertní skupiny typu „think tank“, výzkumné a akademické instituce – organizace zastupující církve a náboženské komunity– sdružení zastupující místní, regionální a obecní orgány, jiné veřejné či smíšené subjekty atd. (oddíly III, IV, V a VI): je třeba specifikovat celkový rozpočet, jakož i uvést rozpis hlavních zdrojů financování;
Navíc pro všechny subjekty zapsané v rejstříku: výše a zdroje financování obdržené od orgánů EU za poslední uzavřený finanční rok od data registrace.
Zdvojení údajů: zdvojení údajů není vyloučeno: finanční prohlášení předložené odbornými poradenskými společnostmi a právnickými firmami o jejich klientech (seznam a tabulka) tyto klienty nezbavuje povinnosti začlenit tyto smluvní činnosti do jejich vlastního prohlášení, tak aby nebyly jejich deklarované finanční výdaje podhodnoceny.
Příloha 3
Kodex chování
V rámci svých vztahů s orgány EU a jejich členy/poslanci, úředníky a jinými zaměstnanci subjekty zapsané v rejstříku:
a) vždy oznámí své jméno a subjekt či subjekty, pro něž pracují nebo které zastupují; oznámí zájmy, cíle či účely a případně klienty nebo členy, které zastupují;
b) nezískávají ani se nesnaží získat informace či jakákoli rozhodnutí nečestným způsobem nebo využitím neoprávněného tlaku či nevhodného chování;
c) při jednání se třetími stranami si nenárokují jakýkoli formální vztah s EU ani s žádným z jejích orgánů a nezkreslují své postavení s ohledem na dopady registrace tak, aby klamali třetí strany nebo úředníky či jiné zaměstnance EU;
d) zajistí, aby byly informace, které poskytují při registraci a následně v rámci svých činností spadajících do působnosti rejstříku, podle jejich nejlepšího vědomí a svědomí úplné, aktuální a nezavádějící;
e) neprodávají třetím stranám kopie dokumentů získaných od kteréhokoli orgánu EU;
f) nenavádějí členy/ poslance orgánů EU, úředníky nebo jiné zaměstnance EU, nebo poslanecké asistenty či stážisty těchto poslanců k tomu, aby jednali v rozporu s pravidly a normami chování, jež se na ně vztahují;
g) pokud zaměstnávají bývalé úředníky nebo jiné zaměstnance EU nebo poslanecké asistenty či stážisty, respektují povinnost uvedených zaměstnanců dodržovat pravidla a závazek mlčenlivosti, jimž podléhají;
h) dodržují veškerá pravidla upravující práva a povinnosti bývalých poslanců Evropského parlamentu a členů Evropské komise;
i) informují jakékoli osoby, jež zastupují, o svých povinnostech vůči orgánům EU.
Fyzické osoby zastupující subjekty, které se v Parlamentu zaregistrovaly za účelem vystavení průkazu na jméno opravňujícího ke vstupu do prostor Parlamentu, nebo pro takové subjekty pracující:
j) přísně dodržují ustanovení čl.
9 a přílohy X a rovněž ustanovení přílohy I čl.
2 druhého odstavce jednacího řádu Evropského parlamentu;
k) se ujistí, že veškerá pomoc poskytovaná v kontextu článku 2 přílohy 1 jednacího řádu Evropského parlamentu je zapsána do příslušného rejstříku;
l) získají předběžný souhlas dotyčného poslance nebo poslanců Evropského parlamentu, pokud jde o smluvní vztah s asistentem poslance nebo o pracovní poměr, s cílem zabránit možnému střetu zájmů, a následně tento souhlas zanesou do rejstříku.
Příloha 4
Postup při prošetřování stížností a jejich vyřizování
Krok 1: Podání stížnosti
1.
Stížnosti lze podávat na internetových stránkách rejstříku vyplněním standardního formuláře.
Tento formulář zahrnuje informace o subjektu zapsaném v rejstříku, na nějž je stížnost podávána, jméno a kontaktní údaje stěžovatele a podrobnosti o stížnosti, včetně, v zásadě, dokumentů a dalších podpůrných materiálů.
Na anonymní stížnosti nebude brán zřetel.
2.
Ve stížnosti se podrobně uvede, která ustanovení kodexu chování byla podle stěžovatele porušena.
Se stížnostmi týkajícími se údajů zanesených v rejstříku se zachází jako se tvrzeními o porušení ustanovení písmene d) kodexu chování
Bod d) vyžaduje, že subjekty zapsané v rejstříku ve vztahu s orgány EU a jejich členy/ poslanci, úředníky a jinými zaměstnanci EU „zajistí, aby byly informace, které poskytují při registraci a následně v rámci svých činností spadajících do působnosti rejstříku, podle jejich nejlepšího vědomí a svědomí úplné, aktuální a nezavádějící;“ .
3.
Stěžovatelé musí v zásadě podpořit svou stížnost dokumenty nebo jiné materiály.
Krok 2: Rozhodnutí o přípustnosti
4.
Společný sekretariát rejstříku
a) ověří, zda bylo předloženo dostatečné množství prvků na podporu stížnosti, ať již v podobě dokumentů, dalších písemných materiálů či osobních výpovědí; hmotněprávní důkazy musí být v zásadě pocházet od subjektu zapsaného v rejstříku, vůči němuž stížnost směřuje, nebo z dokumentu vydaného třetí stranou, aby mohly být považovány za přípustné;
b) na základě uvedeného ověření rozhodne o přípustnosti stížnosti;
c) pokud usoudí, že je stížnost přípustná, stížnost zaeviduje a stanoví lhůtu (20 pracovních dnů) pro přijetí rozhodnutí o platnosti stížnosti.
5.
Je-li stížnost posouzena jako nepřípustná, je o této skutečnosti stěžovatel informován dopisem, v němž se uvedou důvody tohoto rozhodnutí.
Je-li stížnost pokládána za přípustnou, dojde k jejímu prošetření v souladu s postupem uvedeným níže.
Krok 3: Šetření
6.
Po zaevidování stížnosti společný sekretariát rejstříku informuje písemně subjekt zapsaný v rejstříku, na který je stížnost podávána, o stížnosti a jejím obsahu a vyzve subjekt, aby do 10 pracovních dnů podal vysvětlení, předložil důkazy či jiné prostředky na svou obhajobu.
7.
Veškeré informace shromážděné v průběhu šetření prověří společný sekretariát rejstříku.
8.
Společná sekretariát rejstříku může rozhodnout, že vyslechne subjekt zapsaný v rejstříku, na který je stížnost podávána, nebo stěžovatele.
Krok 4: Rozhodnutí o stížnosti
9.
Pokud je stížnost na základě šetření prohlášena za neodůvodněnou, informuje společný sekretariát rejstříku o tomto rozhodnutí obě strany stížnosti.
Je-li stížnost potvrzena, může být registrace dotčeného subjektu zapsaného v rejstříku dočasně pozastavena za účelem vyřešení problému (viz níže odstavce 11 až 14) nebo vůči němu mohou být uplatněna různá opatření počínaje dlouhodobým pozastavením registrace až po vyškrtnutí z rejstříku a případně odnětí průkazu opravňujícího ke vstupu do Evropského parlamentu (viz kroky 6 a 7 níže).
Krok 5: Opatření v případě porušení kodexu chování
10.
V případě porušení kodexu chování mohou být uplatněna různá opatření, počínaje dočasným pozastavením registrace až po vyškrtnutí z rejstříku (viz tabulka níže).
11.
Zjistí-li se, že v rejstříku jsou uvedeny chybné či neúplné údaje, je subjekt zapsaný v rejstříku vyzván k opravě těchto údajů ve lhůtě osmi týdnů, během nichž je jeho registrace pozastavena.
Na dobu pozastavení registrace nejsou odebírány případné průkazy opravňující ke vstupu do Evropského parlamentu.
12.
Opraví-li subjekt zapsaný v rejstříku údaje ve lhůtě osmi týdnů uvedené v odstavci 11, jeho registrace se obnoví.
Pokud subjekt během uvedené osmitýdenní lhůty uvedené v odstavci 11 nápravu nezjedná, může vůči němu být uplatněno opatření.
13.
Požádá-li subjekt zapsaný v rejstříku o prodloužení lhůty za účelem opravy údajů v souladu s odstavce 11 a odůvodní-li dostatečně svou žádost, může být doba, po kterou je jeho registrace pozastavena, prodloužena.
14.
V případě porušení kodexu chování z jiných důvodů se registrace subjektu zapsaného v rejstříku pozastavuje na dobu osmi týdnů, během nichž Evropská komise a Evropský parlament přijmou konečné rozhodnutí o uplatnění případného opatření.
15.
Jakékoli rozhodnutí o vyškrtnutí z rejstříku subjektu zapsaného v rejstříku rovněž znamená, že tento subjekt nesmí být po dobu jednoho roku či dvou let do rejstříku opětovně zapsán.
Krok 6: Rozhodnutí o opatření, které má být uplatněno
16.
Návrh rozhodnutí o opatření, které má být uplatněno, připraví společně příslušné útvary Evropského parlamentu a Evropské Komise a předají jej generálním tajemníkům těchto orgánů ke konečnému rozhodnutí.
O tomto kroku jsou informováni příslušní místopředsedové Evropského parlamentu a Evropské komise .
17.
Společný sekretariát rejstříku okamžitě informuje obě strany (stěžovatele a subjekt zapsaný v rejstříku, na který je stížnost podávána) o opatření, o němž bylo rozhodnuto, a toto opatření provede.
Krok 7: Případné odnětí průkazu/průkazů opravňujícího/opravňujících ke vstupu do Evropského parlamentu
18.
Rozhodnutí o vyškrtnutí z rejstříku, z něhož vyplývá odnětí průkazu/průkazů opravňujícího/opravňujících ke vstupu do Evropského parlamentu, sdělí generální tajemník Evropského parlamentu příslušnému kvestorovi, který je následně vyzván, aby schválil odnětí uvedeného průkazu/průkazů, jejichž držitelem je dotčená organizace nebo jednotlivec.
19.
Subjekt zapsaný v resjstříku je informován o vyškrtnutí z rejstříku a vyzván k vrácení všech či některých průkazů EP do 15 dnů.
Tabulka opatření, která je možná uplatnit v případě porušení kodexu chování
Druh porušení
Opatření
Zmínka o opatření v rejstříku
Odnětí průkazu opravňujícího ke vstupu do EP
1
Neúmyslné, okamžitě napravené porušení
Písemné upozornění obsahující skutečnosti a způsob jejich nápravy
Ne
Ne
2
Úmyslné porušení kodexu, které si vyžaduje změnu chování nebo opravu údajů v rejstříku ve stanovené lhůtě
Dočasné pozastavení registrace na období v délce až šesti měsíců nebo do provedení požadované nápravy ve stanovené lhůtě
Ano (po dobu pozastavení registrace)
Ne
3
Přetrvávající porušování kodexu
– bez změny chování
– bez opravy údajů ve stanovené lhůtě
Vyškrtnutí z rejstříku na dobu jednoho roku
Ano
Ano
4
Vážné a úmyslné porušování kodexu
Vyškrtnutí z rejstříku; registraci nelze obnovit po dobu 2 let
Ano
Ano
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Základním předpokladem legitimity je transparentnost politických orgánů.
Mělo by být snadné zjistit, jak jsou rozhodnutí přijímána, jaké vlivy jsou v jejich pozadí a jak jsou rozdělovány prostředky, tj. peníze daňových poplatníků.
Pravidla lobbování jsou tak v konečném důsledku otázkou legitimity.
Parlament byl prvním orgánem EU, který se začal zabývat otázkou rostoucího počtu zájmových skupin na úrovni EU, a zejména důsledky tohoto vývoje pro legislativní proces.
Po několika zprávách a důkladných diskuzích Parlament v roce 1996 zavedl rejstřík zástupců zájmových skupin.
Zpráva Stubb-Friedrich
Komise v roce 2006 vydala „Evropskou iniciativu pro transparentnost“, ve které navrhla společné „jedno registrační místo“, kde by se lobbisté mohli zaregistrovat u Komise i Parlamentu.
Odpovědí Parlamentu na tuto iniciativu Komise byla zpráva Výboru pro ústavní záležitosti o vytvoření rámce pro činnost zástupců zájmových skupin (lobbistů) v evropských orgánech.
Zpravodajem byl Alexander Stubb (skupina Evropské lidové strany, Finsko), avšak poté, co byl jmenován do funkce ministra zahraničních věcí Finska, přípravu zprávy převzal Ingo Friedrich (skupina Evropské lidové strany, Německo).
Usnesení bylo přijato na plenárním zasedání dne 8. května 2008.
V usnesení je vítán návrh Komise a navrhuje se vytvořit interinstitucionální dohodu o společném rejstříku mezi Parlamentem, Komisí a Radou.
Komise je v něm žádána, aby vedla jednání s Parlamentem o společném kodexu chování pro lobbisty, a je v něm zdůrazněno, že lobbisté, kteří kodex poruší, by měli být postihováni (v závažných případech vyloučením z rejstříku).
V usnesení se navrhuje společná pracovní skupina na vysoké úrovni všech tří orgánů, která by měla za cíl zvážit zřízení společného rejstříku.
Společná pracovní skupina na vysoké úrovni
Pracovní skupina byla zřízena v listopadu 2008 mezi Parlamentem a Komisí; Rada nepovažovala za nutné se této skupiny zúčastnit.
Pracovní skupina přijala v dubnu 2009 společné prohlášení a návrh na společný kodex chování.
Po volbách do Evropského parlamentu byla mezi Parlamentem a Komisí ustanovena nová pracovní skupina.
Delegaci Evropského parlamentu vedla místopředsedkyně Diana Wallisová a členy delegace byli Carlo Casini, Isabelle Durantová a Jo Leinen.
Tato pracovní skupina dosáhla v listopadu 2010 přijetí návrhu dohody o zřízení rejstříku transparentnosti.
Parlament dosáhl svých hlavních cílů
Dosažený výsledek se v nejpodstatnějších bodech shoduje s cíli, které Parlament stanovil:
1.
Přestože registrace není povinná – původním cílem Parlamentu byla povinná registrace – lze ji považovat za „fakticky povinnou“, poněvadž pravidelný přístup do prostor Parlamentu je povolen pouze registrovaným zástupcům zájmových skupin.
2.
Společný rejstřík zajišťuje co nejširší zapojení všech kategorií subjektů a přitom respektuje jejich odlišné či specifické právní subjektivity.
Nový název „Rejstřík transparentnosti“ ulehčí nekomerčním organizacím nechat se do rejstříku zapsat.
3.
Nový mechanismus poskytne doplňující informace, jako například počet jednotlivců zapojených do všech aktivit spojených s rejstříkem a objem prostředků EU, které zaregistrovaný subjekt obdrží.
Poskytne také objasnění týkající se způsobilých aktivit spadajících do působnosti rejstříku a postupů pro vyřizování stížností.
Závěr
Zpravodaj je připraven doporučit přijetí návrhu dohody o zřízení rejstříku transparentnosti.
Společný rejstřík bude krokem vpřed k zlepšení transparentnosti v evropských orgánech, což snad přispěje ke zvýšení legitimity evropského projektu mezi občany.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
19.4.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
22
Členové přítomní při konečném hlasování
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Matthias Groote, Roberto Gualtieri, Enrique Guerrero Salom, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Daniel Hannan, Constance Le Grip, David Martin, Morten Messerschmidt, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, József Szájer, Søren Bo Søndergaard, Indrek Tarand, Rafał Trzaskowski
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
John Stuart Agnew, Elmar Brok, Zuzana Brzobohatá, Marietta Giannakou, Íñigo Méndez de Vigo, Helmut Scholz, Rainer Wieland
