Třetí balíček energetických zákonů
Energetika
2008-06-18 - 17:53
Trh s energetikou čekají změny Ve čtvrtek 21. dubna schválil Evropský parlament novou sadu pravidel, kterými se bude v budoucnosti řídit trh s energetikou.
Spotřebitelé budou mít větší výběr při rozhodování o svých dodavatelích energie a celkově vstoupí na trh s energetikou větší míra hospodářské soutěže.
V případě potížích s dodávkami energie má v budoucnosti také fungovat větší solidarita mezi členy EU.
Přinášíme vám přehled dosavadních článků, které vyšly na toto téma.
Oddělení výroby a distribuce energie má podporu ve většině členských zemí EU, nicméně osm zemí se proti novým pravidlům brání, protože by znamenala výrazné změny dosavadní situace. jedná se především o země, kde převládá doposud monopol několika velkých společností na trhu.
Na podnět těchto osmi zemí byl nyní dojednán kompromis, který vychází požadavkům této skupiny zemí vstříc.
Bez reforem "zhasnou v Evropě světla"
Britská sociálně demokratická poslankyně Eluned Morgan ve své zprávě varuje, že "bez reforem zhasnou v Evropě světla".
Je velkou zastánkyní oddělení výroby a distribuce a upozorňuje na situaci, kdy více než polovina členských zemí má jen jeden velký podnik, který ovládá více než 70% trhu.
20080616FCS31737
Třetí energetický balíček - oddělení výroby a distribuce
Prioritou je oddělit výrobu od distribuce energie V září minulého roku předložila Evropská komise nové zákony, které mají oddělit výrobu a dodávky energie a plynu.
Umožnilo by menším podnikům, aby vstoupili na energetický trh a rozšířilo by nabídku pro spotřebitele.
Zároveň se očekává, že dojde k posílení obnovitelných zdrojů energie.
Poslanci nyní projednávají návrhy a budou o nich hlasovat ve výboru pro průmysl 6 května.
Klíčové téma předložených návrhů je oddělení výroby energie od její distribuce.
Konkrétně to například znamená, že velká společnost jako je Électricité de France by už nemohla energii vyrábět a zároveň jí distribuovat.
Europoslanci se již v minulém roce vyslovili jasně pro toto řešení, podpora však naráží i na odlišnou situaci v různých členských zemích.
Britská sociálně demokratická poslankyně Eluned Morgan, která předložila zprávu o návrhu Evropské komise říká, že zatím funguje systém spíše teoreticky, protože došlo jen k právnímu oddělení společností, které vyrábějí energii a společností které jí distribují.
Vlastník obou společností přitom zůstal stejný.
Cílem je však posílit hospodářskou soutěž v této oblasti a zamezit monopolnímu postavení určitých podniků.
Ohledně situace ve Velké Británii říká poslankyně Morgan, že se tamní situace výrazně liší od jiných států.
"Německé a francouzské společnosti například ovládly 40% britského trhu, naopak podniky ze Španělska anebo z Velké Británie to mají na francouzském a německém trhu velice těžké."
Odpor proti oddělení Není divu, že některé země proto plánované oddělení otevřeně odmítají.
Patří mezi ně právě Německo a Francie, ale také Rakousko, Bulharsko, Řecko, Lotyšsko, Lucembursko a Slovensko považují takto koncipovaný politický zásah za neústavní.
Český konzervativní europoslanec Jan Březina říká, že některé země nejsou na takový krok vůbec připravené.
V řadě nových zemích, které vstoupily do EU v roce 2004, existuje například jen jeden velký podnik, který zajišťuje výrobu a dodávky energie.
Proto podle jeho názoru oddělení ztrácí smysl, protože nejsou vytvořeny podmínky pro skutečnou konkurenci na trhu.
Evropský energetický trh se mění Každopádně lze konstatovat, že energetický trh prochází v Evropě velkými změnami.
Někteří lidé preferují nízké ceny, jiní naopak chtějí posílit ekologické zdroje energie.
Sílící podporu lze také zaznamenat u projektů, které se snaží vytvořit nezávislost na dodavatelích energie, například prostřednictvím podpory pro rodinné domy, které čerpají část své spotřeby ze solární energie.
Shoda panuje o tom, že další otevření trhu by mělo poskytnout větší prostor pro rozmanitou nabídku a posílit prvek hospodářské soutěže.
Přečtěte si víc o tomto tématu v níže uvedených odkazech.
Třetí energetický balíček: po elektřině je nyní na řadě zemní plyn
Závislost na ruském plynu znepokojuje řadu europoslanců Vaříte-li na plynovém sporáku, pak vám jistě není lhostejné, jak se bude v budoucnosti vyvíjet cena plynu.
V pondělí 19. května bude výbor pro průmysl hlasovat o zprávě, která by mohla znamenat výrazný zásah do pravidel na trhu s plynem v Evropě.
Především má dojít k otevření národních trhů a tím k vytvoření větší konkurence, což by měla mít dopad na spotřebitelské ceny.
Europoslanci se již 6. května dohodli při hlasování o elektřině, že podporují rozdělení výroby a distribuce energie.
Podobně nyní proběhla diskuze ve výboru pro průmysl, i když hlasování o elektrické energii bylo poměrně těsné (25 pro a 22 proti).
V případě dohody o plynu lze proto očekávat podobně těsný výsledek.
Jaký přínos lze očekávat od dodavatele, který je nezávislý na konkrétním výrobci energie?
V případě, že výrobce a dodavatel plynu patří do stejné finanční skupiny, pak se budou patrně navzájem podporovat a chránit zájmy společného vlastníka, resp. svých akcionářů.
Výhody liberalizace Zastánci liberalizace trhu argumentují tím, že vetší konkurence bude mít za následek rozšíření nabídky pro spotřebitele, větší investice do plynového potrubí, stanic a všeobecně do důležité infrastruktury.
Některé země se však obávají nežádoucích sociálních následků, především pro lidi, kteří jsou na dodávkách plynu v domácnosti závislí.
Francie, Německo, Rakousko, Bulharsko, Řecko, Lotyšsko, Lucembursko a Slovensko proto plány odmítají a navrhují jen právní oddělení firem, bez toho aby byly přeťaty plastnické vazby jednotlivých plynových společností.
Italský zpravodaj Romano Maria La Russa (UEN) tyto úvahy však odmítá a argumentuje tím, že podstatné je oddělit společnosti fakticky a nejen právně, protože jinak nelze očekávat změnu jejich chování na trhu.
Současnou situaci na trhu s plynem ostře kritizuje, především protože ceny za plyn nejsou pro spotřebitele nijak pochopitelné.
Nepřinese liberalizace trhu zvýšení cen?
V řadě zemí panují obavy, že liberalizace trhu s plynem povede k nárůstu cen pro spotřebitele.
Evropský statistický úřad Eurostat dokládá, že v zemích, kde byl trh již liberalizován, například ve Španělsku, ve Velké Británii, Nizozemí anebo ve Švédsku, stouply ceny plynu od roku 1998 jen o 6% ne rozdíl od skoro třetinového nárůstu cen na jiných trzích.
Problém ale spočívá spíše ve vysoké míře zdanění energie a tím, že neustále stoupá ceny ropy nelze nárůst cen energie vyloučit ať už k liberalizaci dojde, či nikoliv.
Jak velká je závislost na ruských dodávkách plynu?
Zpravodaj Evropského parlamentu La Russa uvádí však ještě jeden důležitý argument, který hraje v řadě zemí důležitou roli: bezpečnost dodávek plynu.
Velká část plynu totiž pochází z Ruska a země jako Slovensko, Bulharsko a Finsko jsou stoprocentně závislé na ruských dodávkách.
Ruská společnost Gazprom navíc má pod kontrolou velkou část plynovodů a může tím pádem vytvářet nátlak na spotřebitele.
Evropská komise proto požaduje, aby jakékoliv pokusy o nákup podílů plynových dodavatelů muselo projít schvalovací procedurou v Bruselu.
Není proto divu, že Rusko se staví značně kriticky k plánům větší liberalizace trhu v EU.
Třetí energetický balíček čeká tvrdá diskuze s poslanci
O energetice se diskutovalo na plenárním zasedání 17.6.2008 Výroba ekologické energie, větší výběr pro spotřebitele a nižší ceny - to jsou tři hlavní požadavky třetího energetického balíčku, který v současné době projednává Evropský parlament.
Příští týden se bude na plenárním zasedání ve Štrasburku jednat o návrhu vytvoření evropské agentury, která by měla podpořit spolupráci při dozoru nad dodavateli energie v Evropě a podpořit liberalizaci trhu s plynem oddělením výroby a zásobování.
Britský konzervativní poslanec Giles Chichester předložil zprávu, ve které navrhuje vytvoření agentury pro spolupráci při dozoru na evropský energetický trh.
Tato agentura by měla mít pravomoce vydávat potřebná pravidla pro liberalizaci evropského trhu.
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku návrh poslance Chichestera podpořil již 28. května, čímž se dostal do rozporu s Evropskou komisí, která navrhovala pro novou agenturu jen koordinační roli.
Parlament rovněž požaduje právo spolurozhodovat o jmenování ředitele budoucí agentury a navrhuje, aby měla sídlo v Bruselu.
To je ovšem rozhodnutí, které je plně v rukou vlád členských zemí EU.
Agentura bude mít každopádně důležitou roli při určování základních principů, podle kterých se bude řídit v Evropské unii trh s energetikou.
Očekává se, že vznikne nová organizační struktura pro zásobovací síť a že agentura bude zodpovídat za bezpečnost a funkční propojení stávajících sítí.
Budou se řešit otázky jako přístup k síti a podmínky připojení, přeshraniční poskytování kapacit a pravidla pro zásobování v případě přetížení sítě.
Kromě toho bude nutné se dohodnout na investičních prioritách pro příštích deset let a na opatřeních pro úsporu energie.
Oddělení výroby a zásobování Liberalizace trhu se týká především plynovodů a sítí s elektrickou energií.
V praxi to pak znamená, že už nebude možné, aby jeden podnik vlastnil zázemí pro výrobu energie (například elektrárnu) a zároveň distribuční síť.
Cílem plánovaného oddělení je podnítit větší míru obchodní soutěže a vytvořit vhodné podmínky pro potřebné investice do staré infrastruktury.
Kromě toho by měla být podporována i výroba ekologické energie.
V úterý 17. června budou o nových pravidlech jednat poslanci na plenárním zasedání ve Štrasburku.
Kromě již zmíněného dokumentu Gilese Chichestera se bud jednat i o zprávě o vytvoření vnitřního trhu pro elektrickou energii, kterou předkládá Elune Morgan z Velké Británie (PES) a o přeshraničním poskytování energie.
Tuto zprávu předkládá Španěl Alejo Vidal-Quadras (EPP-ED).
Liberalizace trhu s plynem pokročila
..
Ve středu 9. července přijal Parlament legislativní balíček v oblasti trhu s plynem, který si klade za cíl tento trh liberalizovat, posílit jeho konkurenceschopnost a zabezpečit práva spotřebitelů.
Poslanci přitom podpořili dvě možnosti: plné vlastnické oddělení dodavatelů plynu od plynárenských sítí nebo možnost zachování vlastnických sítí v rukou dodavatelů, pokud bude zaručen jejich nezávislý provoz.
Původní návrh Komise by členským státům poskytoval dvě různé možnosti: plné vlastnické oddělení (tj. plné oddělení dodavatelů plynu od přenosových sítí) a nebo zachování výrobních a přenosových struktur v rámci jednoho podniku za podmínky, že provoz přenosových sítí bude zajišťovat jiný samostatný subjekt (ISO).
Již 6. června 2008 podpořila Rada ministrů další alternativu oddělení, známou jako model „nezávislých provozovatelů přepravních soustav” (ITO), který by plynárenským společnostem umožnil, aby si ponechaly vlastnictví plynovodů, v praxi by však byla zavedena taková pravidla a struktura, jež by zaručovala oddělený provoz.
Osm členských států navrhlo „třetí cestu”, podle níž by přenosové sítě zůstaly v rukou dodavatelů, v praxi by však byl zaveden oddělený provoz, ovšem podle jiných pravidel, než jaká zaručuje model ITO.
Revize směrnice
Nejpozději pět let po vstupu směrnice v platnost předloží nová Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů zprávu, která zhodnotí, zda uvedená opatření skutečně zajistila nezávislost provozovatelů přepravních soustav.
Poslanci rovněž potvrdili návrh Komise, který má zabránit tomu, aby kontrolu přepravních soustav prováděly třetí země, které s EU neuzavřely mezinárodní dohodu.
Přečtěte si podrobný rozbor v přiložené tiskové zprávě.
Tisková zpráva
CS
1
PHOTO
20080617PHT32052.jpg
CS
2
PHOTO
20080428PHT27828.jpg
CS
3
PHOTO
20080513PHT28777.jpg
CS
4
PHOTO
20080610PHT31195.jpg
CS
5
PHOTO
20080704PHT33469.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080708IPR33699 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
