A7-0165/2011
18.
4.
2011
ZPRÁVA
o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování
(2009/2226(INI))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodaj:
Vladimír Remek
PE 441.020v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................9
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci ...........................................................13
STANOVISKO Rozpočtového výboru .......................................................................16
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................20
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování
( 2009/2226(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007
Úř. věst.
C 146E, 12.6.2008, s. 226. o financování evropského programu družicové navigace (Galileo) na základě interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 a víceletého finančního rámce pro období 2007–2013,
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo)
Úř. věst.
L 196, 24.7.2008, s. 1. ,
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
Úř. věst.
L 276, 20.10.2010, s. 11. ,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ ( SEK(2010)0717 ),
– s ohledem na „zprávu o trhu pro GNSS“ Agentury pro evropský GNSS (říjen 2010),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ ( KOM(2010)0700 ),
– s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Střednědobý přezkum evropských programů družicové navigace“ ( KOM(2011)0005 ),
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru ( A7-0165/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že Evropský parlament důsledně a plně podporuje evropský globální družicový navigační systém (GNSS), zaváděný prostřednictvím programů Galileo a EGNOS, jehož cílem je zlepšit každodenní život evropských občanů, zajistit samostatnost a nezávislost Evropy a získat významný podíl na celosvětovém trhu s vyspělými technologiemi závislými na družicové navigaci,
B. vzhledem k tomu, že v současné době je EU závislá na americkém globálním systému určování polohy (GPS) s přibližně 7 % HDP hodnoty činností, jež jsou odkázány na tento systém,
C. vzhledem k tomu, že program Galileo má ve srovnání s GPS nabídnout výhody, a to větší přesnost, globální integritu, ověřování a záruku služby, a zajistit Unii strategickou samostatnost,
D. vzhledem k tomu, že globální trh s technologiemi GNSS exponenciálně roste a odhaduje se, že v roce 2020 dosáhne hodnoty kolem 150 miliard EUR, z nichž méně než 20 % vzniká v EU,
E. vzhledem k tomu, že program EGNOS už denně využívá 80 000 evropských zemědělců a nedávno byl certifikován pro civilní letectví, a vzhledem k tomu, že certifikace pro námořní dopravu se očekává v blízké budoucnosti;
F. vzhledem k tomu, že cílem je dosáhnout, aby se program Galileo stal technologicky nejvyspělejším, nejmodernějším systémem globální družicové navigace na světě, schopným stanovit univerzální standard pro budoucnost tím, že výrazně zapojí vědu, vyspělé technologie a kvalifikované lidské zdroje a přispěje k inovacím a konkurenceschopnosti průmyslu EU,
G. vzhledem k tomu, že programy EGNOS a Galileo nepřímo vytvoří hospodářství a společnosti EU zisk ve výši 60 miliard EUR v podobě větší silniční a letecké bezpečnosti, nižšího znečištění ovzduší a spotřeby pesticidů, nových pracovních míst a veřejné bezpečnosti a ve srovnání s jinými porovnatelnými investicemi přinese mít velmi výraznou efektivitu nákladů,
H. vzhledem k tomu, že na mezinárodní úrovni budují různí aktéři čtyři globální a dva regionální družicové navigační systémy, je v případě Galilea zásadním prvkem rychlost zpřístupnění služeb, aby se tento evropský systém stal co nejdříve dalším velkým referenčním systémem při volbě GNSS,
I. vzhledem k tomu, že neúspěch počátečního partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud jde o financování programů GNSS, vedl v roce 2007 k rozhodnutí realizovat tyto programy s využitím finančních prostředků výlučně z rozpočtu Unie (3,4 miliardy EUR na fáze definování, ověřování a zavádění až do roku 2013), přičemž by je následně v plné míře vlastnila Evropská unie, což by vedlo k tomu, že by Galileo a EGNOS byly prvními velkými projekty tohoto druhu ve vlastnictví EU;
J. vzhledem k tomu, že program Galileo je civilním systémem pod kontrolou civilních složek a všechny jeho služby by měly být v souladu s mezinárodním kosmickým právem, Smlouvami EU a zásadami stanovenými v Chartě OSN a ve Smlouvách,
K. vzhledem ke zvýšeným nákladům programu, mimo jiné v důsledku nepřesných odhadů nákladů a strategií řízení nákladů, umožňuje současný rozpočet financovat pouze zavedení počáteční operační schopnosti (IOC), sestávající z 18 družic,
L. vzhledem k tomu, že před přijetím rozhodnutí o dalším finančním závazku z rozpočtu EU v dalším víceletém finančním rámci musí Komise předložit jasné posouzení všech případných technických variant a s nimi souvisejících nákladů a přínosů,
Přezkum v polovině období: hodnocení provádění
1. vítá zprávu Komise, která popisuje současnou situaci a budoucí výzvy této důležité stěžejní iniciativy;
2. vyslovuje však politování nad opožděným zveřejněním přezkumu v polovině období, které vyvolalo příliš dlouho trvající nejistotu ohledně celkového pokroku projektu a jeho finanční situace, což je na škodu uvádění aplikací GNSS na trh a veřejné podpoře;
3. s cílem zvýšit transparentnost vyzývá Komisi, aby ve světle současné situace aktualizovala strategický rámec GNSS (C(2008)8378), včetně hlavních opatření, odhadovaného rozpočtu a časového harmonogramu potřebného ke splnění cílů;
4. s cílem zabránit překračování nákladů v budoucnu vyzývá Komisi, aby zavedla přísnou politiku k omezení rostoucích nákladů a ke zmírnění rizika, včetně politiky nezbytné k tomu, aby byly udrženy pod kontrolou náklady na vypuštění družic; navrhuje, aby dosud získané výsledky Komise prostudovala a zvážila za tímto účelem využití nezávislých odborníků, včetně představitelů průmyslu, aby tak podstatně zlepšila účinnost řízení projektu;
5. vyzývá Komisi, aby při zadávání zakázek všech rozhodujících pracovních balíčků prováděla doporučovaná opatření ke zmírnění rizik, např. využívání dvou zdrojů, aby bylo možné dodržet ambiciózní časový harmonogram, a to i s ohledem na úroveň skutečné konkurence na příslušných trzích i politickou vůli zachovat kapacitu na vypuštění družic v Evropě v budoucnosti, jak je uvedeno v usnesení 7. zasedání Rady pro vesmír ze dne 25. listopadu 2010;
Finanční situace
6. je přesvědčen, že IOC, schopná poskytnout počáteční služby na základě 18 družic, by měla být dokončena nejpozději do roku 2014 s cílem zajistit, aby se program Galileo skutečně stal druhým vzorovým modelem GNSS, zejména pro výrobce přijímačů; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi, aby co nejdříve vypustila čtyři družice pro ověřování na oběžné dráze (IOV), stanovila jasný harmonogram pro zbývajících 14 družic a dokončila všechny finální pracovní balíčky;
7. je přesvědčen, že dosažení plné operační schopnosti (FOC), založené na konstelaci 27 družic a přiměřeném počtu náhradních družic a odpovídající pozemní infrastruktuře, je základní podmínkou pro dosažení přidané hodnoty programu Galileo z hlediska ověřování, vysoké přesnosti a nepřetržitého fungování, a tudíž i pro dosažení hospodářského a společenského přínosu; domnívá se, že přesvědčit uživatele a investory o dlouhodobém závazku EU lze pouze zřetelnou a jednoznačnou podporou dosažení FOC ze strany všech evropských orgánů a institucí; a vyzývá Komisi, aby v tomto směru vyslala pozitivní signál trhu;
8. vyslovuje politování nad skutečností, že úpravou stávajícího víceletého finančního rámce nebylo navrženo žádné dodatečné financování tohoto programu, což vedlo k dalším zpožděním, dodatečným nákladům a možná ke ztrátě příležitosti; v této souvislosti se domnívá, že plné operační schopnosti (FOC) by mělo být dosaženo nejpozději do roku 2018, což si podle odhadů Komise vyžádá dodatečné financování ve výši 1,9 miliardy EUR a roční financování na pokrytí provozních nákladů ve výši přibližně 800 milionů EUR počínaje rokem 2014; vyzývá Komisi, aby aktivně usilovala o dosažení veškerých možných úspor z hlediska finanční efektivnosti a aby zavedla vhodnou finanční strukturu (zohledňující mimo jiné příjmy plynoucí z obchodní služby systému Galileo) s cílem omezit nezbytné dodatečné financování;
9. zdůrazňuje, že stávající finanční prostředky EU věnované na výzkum a vývoj GNSS nepřekračují částku 15 milionů EUR ročně; varuje před oslabením jiných programů výzkumu a vývoje, pokud budou dodatečné finanční prostředky pro tyto činnosti odebrány ze stávajícího rámcového programu (RP7); zastává názor, že k usnadnění vývoje výrobků a služeb založených na GNSS by v budoucnu mělo být zajištěno více finančních prostředků prostřednictvím RP7 a dalších opatření;
10. zdůrazňuje nutnost zvýšit finanční prostředky s cílem posílit rozvoj aplikací a služeb GNSS, jenž je nezbytným předpokladem pro to, aby investice do infrastruktury, kterou představuje systém Galileo, byly plně využity a aby byla bezezbytku rozvinuta kapacita tohoto systému,
Informovanost veřejnosti
11. je pevně přesvědčen, že další finanční prostředky pro GNSS mohou být zajištěny pouze tehdy, pokud se u politických představitelů a široké veřejnosti výrazně zvýší informovanost o přínosech GNSS pro hospodářství a společnost v EU; vítá vytvoření konkrétních iniciativ, jako je každoroční soutěž Galileo Masters, do níž bylo v roce 2010 zasláno 350 nápadů ze 44 zemí, dětská soutěž Galileo a cena za inovace v oblasti GNSS;
12. naléhavě žádá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS, aby mnohem více usilovaly o zvýšení informovanosti o GNSS mezi potenciálními uživateli a investory, podporovaly využívání služeb založených na GNSS a stanovily a propojily poptávku po těchto službách v Evropě; v této souvislosti zdůrazňuje, že program Galileo odpovídá evropskému veřejnému zájmu, a proto má odůvodněný nárok na financování z veřejných prostředků;
13. vyzývá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS (GSA), aby se prostřednictvím vhodných výběrových řízení, osvětových kampaní a mechanismů přenosu technologií za tímto účelem obracely na vnitrostátní orgány a malé a střední podniky, které se zabývají technologiemi souvisejícími s vesmírem, jako na potenciální koncové uživatele aplikací GNSS, zároveň však zdůrazňuje, že je důležité zachovat evropskou regionální rovnováhu;
Mezinárodní rozměr
14. vyzývá Komisi k aktivnímu zapojení světových regionů, v nichž by přijetí technologie a aplikací evropského GNSS mohlo pomoci rozvoji trhu, jako je Latinská Amerika, jihovýchodní Asie nebo Afrika;
15. podporuje Komisi v jejím úsilí o zajištění kompatibility a interoperability systému Galileo s dalšími družicovými navigačními systémy a o univerzální standardizaci; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vynaložily veškeré dostupné prostředky a rychle vyřešily stávající problémy kompatibility s Čínou;
Budoucí výzvy: financování, správa a řízení
16. zdůrazňuje strategický význam kosmické politiky a programu GNSS ve snaze o zavedení skutečné evropské průmyslové strategie založené na konkrétních projektech, které veřejnosti a podnikům přinášejí hmatatelné výhody; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby uznala důležitou úlohu, kterou může družicová navigace hrát, a aby začlenila družicovou navigaci do všech politiky dalších příslušných politik Společenství;
17. poukazuje na to, že pro minimalizaci dalšího zpoždění, nákladného přepracování a destabilizace uživatelské základny je důležitá dlouhodobá stabilita; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby urychleně předložila legislativní návrhy týkající se budoucí úrovně služeb, financování a správy programů GNSS; dále je přesvědčen, že pro dobré řízení programů je naprosto nezbytné zajistit zachování příslušného know-how a získaných odborných zkušeností;
18. vyzývá Komisi, aby do posouzení dopadu provedeného v rámci připravovaného legislativního návrhu začlenila jasné a úplné informace o:
– technických specifikacích (přesnost, geografické pokrytí, integrita atd.) pro služby (Otevřená služba, Služba pro zajištění bezpečnosti života („Safety of Life“), obchodní služby, veřejné služby), které by mohly poskytovat různé družicové konfigurace programu Galileo (včetně počáteční operační schopnosti (IOC) a plné operační schopnosti (FOC) využívané v kombinaci s jinými systémy GNSS nebo samostatně);
– úloze služeb programu EGNOS, pokud jde o různé možné konfigurace programu Galileo, a informace o tom, zda je nutné držet program EGNOS v konfiguraci plné operační schopnosti;
– nákladech na možné konfigurace programů Galileo a EGNOS z hlediska nejen investic do infrastruktury, ale také nákladů na řízení a pohotovost (včetně IOC, FOC a jiné případné možnosti);
19. domnívá se, že programy Galileo a EGNOS by jako evropské programy vlastněné EU, které reagují na zájem veřejnosti na úrovni EU, měly být financovány hlavně z rozpočtu EU; je přesvědčen, že vedle příspěvku z rozpočtu EÚ by se měly přezkoumat veškeré případné finanční zdroje včetně inovativních forem financování; zdůrazňuje, že pravděpodobným důsledkem nouzových rozpočtových řešení vypracovaných ad hoc, jakých jsme byli svědky v minulosti, je ohrožení úspěchu a přínosu takovýchto strategických a rozsáhlých projektů EU a oslabení politicky vhodného momentu, jenž je s nimi spojen; je přesvědčen, že by se mělo nalézt vhodné, globální a dlouhodobé řešení financování; navrhuje, aby se z rozpočtu EU poskytla předem stanovená roční částka (na financování zbývající infrastruktury programu Galileo a na provozní náklady); poukazuje na to, že odhadované částky uvedené v posouzení v polovině období provedeném na dobu po roce 2013 jsou orientační, a vyzývá Komisi, aby do léta 2011 předložila podrobný rozpis odhadovaných finančních požadavků s cílem zvýšit odpovědnost, předvídatelnost a transparentnost projektu;
20. je přesvědčen, že by neočekávané dodatečné náklady měly být financovány z rozpočtu Společenství, aniž by byly ohroženy jiné stávající programy; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby posoudila možnost vytvoření „rezervního fondu pro program Galileo“ pro pokrytí takových neočekávaných nákladů;
21. je přesvědčen, že dlouhodobá řídící a správní struktura GNSS by měla řešit rozdělení úkolů a odpovědností mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu (ESA), jakož i další důležité otázky, jako je odpovídající sdílení nákladů, mechanismus rozdělování příjmů, režim odpovědnosti, cenová politika a případné zapojení a příspěvek soukromého sektoru do programů GNSS; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby rychle pokročila ve stávajících úvahách o budoucích podobách správy a řízení operací programů, převzala odpovědnost za dlouhodobé operace a přizpůsobení infrastruktury, zajistila trvalé poskytování údajů a služeb uživatelům a maximalizovala možnosti rozvoje obchodních služeb;
22. zdůrazňuje význam jakékoli dlouhodobé řídicí a správní struktury GNSS, která je zcela transparentní, finančně stabilní a odpovědná a je spravována co možná nejrozvážněji; v této souvislosti konstatuje, že by měla probíhat pravidelná koordinace s Radou a Evropským parlamentem, jejíž součástí by bylo podrobné informování o aktuálním stavu;
23. vyzývá Komisi, aby vytvořila vhodné mechanismy, kterými by zajistila, aby služby a aplikace založené na GNSS, regulované veřejně i soukromě, byly v souladu se základními právy občanů, jako je právo na soukromí a ochranu údajů;
24. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a ESA.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
I.
Úvod
EU učinila důležitý krok svým politickým rozhodnutím zakotveným v nařízení č. 683/2008 uvést do provozu samostatné evropské systémy globální družicové navigace (GNSS) (Galileo a EGNOS) ve vlastnictví a pod správou EU.
Toto sdělení je přezkumem uvedené stěžejní iniciativy v polovině období a hodnotí dosavadní postup a provádění a zahajuje diskusi o budoucí správě a řízení, využívání a financování těchto systémů.
Galileo – stručný popis
Galileo , spolu se systémem EGNOS (evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací, rozšiřující systém, který zlepšuje přesnost a spolehlivost informací amerického globálního systému pro určování polohy (GPS)), je GNSS, který vyvíjí EU.
Po svém dokončení by se měl skládat z 27 družic plus přiměřeného počtu náhradních družic na oběžné dráze ve výšce přibližně 23 000 km nad zemských povrchem a s celosvětovou sítí přibližně 40 pozemních stanic.
K rozhodnutí o zřízení vlastního globálního družicového navigačního systému vedly EU dva hlavní důvody: nezávislost Evropy na jiných globálních navigačních systémech a samostatnost a snaha získat podíl na tomto mimořádně rychle rostoucím celosvětovém trhu se špičkovými technologiemi , na němž dnes do velké míry dominují USA.
Jako družicový navigační systém druhé generace nabídne Galileo několik rozšíření signálu, což povede k větší přesnosti , větší odolnosti vůči vícecestným odrazům a interferencím a prostřednictvím globální integrity a koncepce ověřování poskytne hlavní derivační obvod ve vztahu ke GPS a ruskému globálnímu družicovému navigačnímu systému (GLONASS).
Na rozdíl od GPS a GLONASS je program Galileo navíc projektován jako „civilní systém pod civilní kontrolou“, což znamená, že je zaručeno nepřetržité poskytování jeho služby.
Tento poslední bod je dosti důležitý, když si uvědomíme, že dnes závisí více než 7 % HDP EU (včetně finančnictví, dopravy, telekomunikací, elektrických rozvodných sítí a systémů obchodování s cennými papíry) na dostupnosti GPS.
Bez jiných fungujících nezávislých systémů GNSS by proto mělo (dočasné) omezení nebo zhoršení signálů GPS na naše hospodářství a společnost obrovské dopady.
Projekt Galileo má čtyři fáze:
1.
Definiční fáze byla dokončena v roce 2001 a jejím výsledkem byl návrh a architektura systému a stanovení služeb.
2.
Fáze vývoje a ověřování začala v roce 2002 a původně měla trvat do roku 2005.
Byly vypuštěny dvě experimentální družice (GIOVE-A, GIOVE-B), které splnily primární úkol zajistit kmitočtové notifikace.
Ověřování na oběžné dráze využívající čtyři plně funkční družice by mělo začít někdy v polovině roku 2011 a začátkem roku 2012.
3.
Zaváděcí fáze zahrnuje vybudování celého systému Galileo, tj. vypuštění kompletní konstelace 30 družic, včetně náhradních, a vybudování pozemní struktury.
4.
Provozní fáze začne po dosažení plné funkční schopnosti (FOC).
Zavádění konstelace Galileo je zajišťováno v souladu s předpisy EU o zadávání veřejných zakázek s cílem umožnit volný přístup a spravedlivou soutěž a vytvořit rovné podmínky pro potenciální účastníky výběrového řízení.
Zadání zakázek bylo rozděleno do šesti hlavních pracovních balíčků s podrobnými pravidly ohledně hlavních dodavatelů a dalších subjektů a procenta smluv přidělených malým a středním podnikům.
Vývoj systému Galileo byl plánován jako partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP).
Jednání o PPP na jaře 2007 ztroskotala, což vedlo k úpravě systému Galileo.
Program evropského GNSS je nyní zcela financován z rozpočtu Unie a do roku 2014 má k dispozici částku 3,4 miliardy EUR.
Nepřímé přínosy programu se odhadují na přibližně 60 miliard EUR ročně (včetně navazujících tržních a veřejných přínosů).
GNSS je považován za průraznou technologii (jako IKT) s vysokým potenciálem pro inovace, vybudování špičkové technologické znalostní základny a růst produktivity v mnoha odvětvích.
Roční míry růstu trhu pro výrobky a služby umožněné GNSS se odhadují na více než 10 %.
Vlastníkem systému Galileo je EU.
Jeho veřejné řízení a správu lze shrnout následovně:
· Politický dohled zajišťuje Evropský parlament a Rada .
Za tímto účelem byla vytvořena interinstitucionální skupina odborníků pro program Galileo.
· Komise působí jako „ správce programu “.
· Agentura pro evropský GNSS ( GSA ) pomáhá Komisi, působí jako akreditační orgán a odpovídá za přípravu trhu a organizování certifikace .
· Evropská kosmická agentura ( ESA ) je „ hlavním dodavatelem “ nebo „ zadavatelem a navrhovatelem “.
II.
Hodnocení provádění
Dosavadní výsledky
Sdělení zdůrazňuje dosavadní výsledky:
· v říjnu 2009 bylo oznámeno, že byla uvedena do provozu otevřená služba EGNOS .
EGNOS nyní využívá denně 80 000 evropských zemědělců pro zemědělské účely s vysokou přesností; brzy se bude využívat také v civilní letecké a námořní dopravě;
· byly uzavřeny první čtyři smlouvy na systémové inženýrství , provoz a konstrukci a vypuštění 14 dalších družic systému Galileo ke čtyřem družicím původně zadaným ESA (zbývající 2 pracovní balíčky mají být uzavřeny v první polovině roku 2011);
· byly učiněny přípravy na vypuštění prvních čtyř důležitých družic systému Galileo (družice pro ověřování na oběžné dráze), k němuž by mělo dojít v polovině roku 2011 / začátkem roku 2012;
· v roce 2010 byl přijat akční plán pro aplikace GNSS , který stanoví konkrétní iniciativy pro posílení navazujícího trhu;
· byly učiněny důležité kroky na uvedení pozemní infrastruktury do provozu, včetně vybudování několika pozemních stanic na území EU i mimo něj;
· bylo zahájeno několik nabídkových řízení v rámci sedmého rámcového programu s celkovou hodnotou 120 milionů EUR na vývoj aplikací a technologií přijímačů.
Finanční situace
Finanční situace není příliš pozitivní.
Náklady na fázi ověřování na oběžné dráze a náklady na vypuštění podstatně vzrostly.
Komise předpokládá, že v rámci současného rozpočtu bude konstelaci systému Galileo tvořit pouze 18 družic (14 + 4 ověřovací družice).
Díky této konstelaci by program mohl dosáhnout počáteční operační schopnost (IOC), která umožní poskytování počátečních služeb, tj. nabízení počáteční otevřené služby, pátrací a záchranné služby a veřejné řízené služby, ale ne na úrovni jejich plného výkonu.
Spolu s poskytováním počátečních služeb by mohlo být šířeno uživatelské zařízení kompatibilní se systémem Galileo a rozšířeny aplikace.
Uplatnění systému Galileo na trhu s GNSS by bylo snazší a posílila by se inovativní schopnost a konkurenční postavení evropských společností.
Dosažení IOC poskytne nakonec světu důležitý signál, že EU je odhodlána a schopna uvést do provozu sofistikovaný GNSS.
Pro plné využívání výhod systému Galileo je nicméně nutné dosažení plné provozní schopnosti (FOC).
Úroveň výkonnosti omezené konstelace je prvním krokem k uplatnění na trhu, ale je omezující a určitě nebude stačit k dosažení cílů systému Galileo.
Dosažení FOC si vyžádá další investice .
Vzhledem k tomu, že Komise nenavrhla další finanční prostředky v současném období víceletého finančního rámce, od roku 2014 bude nezbytné vyšší dodatečné financování, než se původně předpokládalo.
Komise nyní odhaduje, že kvůli dodatečným nákladům (např. způsobeným přerušením výrobního řetězce) bude pro dosažení FOC potřeba celkové částky přibližně 1,9 miliardy EUR .
FOC se kromě toho zpozdí o 2-3 roky (až do roku 2019), což povede ke značným ztrátám v nepřímých přínosech.
Překročení nákladů je vážným problémem, ale mělo by se vnímat ze správného úhlu.
Vývoj, zavádění a modernizace systému GPS stojí celkem asi 40 miliard USD.
Galileo má tudíž mnohem vyšší míru návratnosti než jakákoli jiná srovnatelná investice do infrastruktury (např. transevropské sítě mají míru návratnosti přibližně 8 %, zatímco míra návratnosti systému Galileo se odhaduje na přibližně 49 %).
Mezinárodní činnosti
S vypuštěním první čínské družice systému COMPASS v roce 2007 můžeme brzy očekávat na oběžné dráze nový družicový navigační systém (čtvrtý globální po GPS, GLONASS a Galileo).
Indie buduje svůj regionální systém (IRNSS – indický regionální navigační družicový systém) a Japonsko svůj QZSS (Quasi-Zenith Satellite System).
Naši konkurenti se stali silnějšími a lze předpokládat, že budou dynamicky postupovat kupředu.
Aby se Galileo stal druhým globálním GNSS v pořadí, který si zvolí výrobci čipů , je nezbytné, aby se co nejdříve zpřístupnily počáteční služby a aby existovalo dlouhodobě odhodlání financovat systém Galileo i v budoucnosti.
Hlavním úkolem mezinárodních činností programů GNSS bude zajistit kompatibilitu a interoperabilitu se systémem Galileo, zajistit přístup k celosvětovým zdrojům souvisejícím s GNSS a nastavit univerzální standardy , zajistit bezpečnost vesmírného segmentu a sítě pozemních stanic a současně přísnější kontrolu citlivých technologií GNSS vyvinutých s podporou evropských fondů, a rovněž připojit se k mezinárodnímu úsilí při vývoji inovativních aplikací a specializovaných aplikací nadregionálního zájmu.
Důležitým cílem bude vytvoření tržních příležitostí pro dodavatele technologií a aplikací evropských GNSS.
III.
Budoucí výzvy
Přezkum v polovině období rovněž zahajuje diskusi o budoucím správě a řízení, využívání a financování programů GNSS.
To je velmi důležitá diskuse, která by měla vyjasnit záměry EU a dlouhodobé závazky v této oblasti.
Provoz a využívání po roce 2013
Měla by se vést široká a komplexní diskuse na politické úrovni o požadované úrovni ambicí (z nichž vyplývá úroveň poskytovaných služeb) a o finančních zdrojích, které jsou k dispozici (přičemž bude nezbytné učinit politické rozhodnutí, zda bude program financován čistě z fondů EU nebo jej budou moci financovat i členské státy nebo soukromé subjekty).
Výsledek této diskuse bude mít dopad na politické možnosti budoucího řízení a správy systémů GNSS.
Důležitými aspekty diskuse jsou:
· Náklady na využívání systémů EGNOS a Galileo se odhadují na přibližně 800 milionů EUR ročně .
Pro zaručení dlouhodobé stability systémů EGNOS a Galileo a maximalizaci přínosů z nabízených služeb pro uživatele bude nezbytný dlouhodobý závazek nést tyto náklady.
· Očekává se, že příjmy (hlavně poplatky za velmi přesnou komerční službu) budou v blízké budoucnosti omezeny, budou růst pozvolna na přibližně 80 milionů EUR ročně do roku 2030 , což znamená, že nelze očekávat brzkou hospodářskou soběstačnost těchto systémů.
· Musí se urychleně vyjasnit režim odpovědnosti za družicovou navigaci se zvláštním ohledem na EGNOS, aby se zmírnilo riziko odpovědnosti této služby za aplikace zásadně důležité pro bezpečnost.
· Práva duševního vlastnictví nebo řízení rizik jsou rovněž nezbytnými prvky vyplývajícími z vlastnictví.
· Pro vývoj navazujících aplikací je nezbytný vyšší objem financování výzkumu a vývoje .
Komise by měla na základě výsledku výše zmíněné diskuse zahájit komplexní analýzu, aby bylo možné přesněji určit scénáře a prostředky k zajištění provozu a využívání systémů po roce 2013.
K tomu přistupují všechny obchodní aspekty využívání, jakož i právní, smluvní a finanční struktury různých modelů využívání, které zajistí, aby byl do provozu uveden stabilní model správy a řízení.
8.
7.
2010
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k posouzení evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a finanční vyhlídky
( 2009/2226(INI) )
Navrhovatelka:
Maria Eleni Koppa
NÁVRHY
Výbor pro zahraniční věci vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. zdůrazňuje svou podporu evropskému globálnímu družicovému navigačnímu programu Galileo jako užitečnému nástroji, který podpoří hospodářský růst, bezpečnost a strategickou nezávislost EU, i když uznává, že z povahy věci nemůže být žádná politika pro oblast vesmíru realizována izolovaně od ostatních relevantních aktérů v kosmickém prostoru;
2. poznamenává, že Komise a Evropská kosmická agentura (ESA) jsou zapojeny do dialogu a spolupracují s poskytovateli ostatních globálních družicových navigačních systémů (GNSS), jmenovitě s USA, Ruskem, Čínou, Indií a Japonskem, za účelem zajistit vzájemnou slučitelnost a, kde je to možné, i interoperabilitu systémů GNSS;
3. bere na vědomí reakci předsedy Státní rady Čínské lidové republiky na dopis zaslaný předsedou Komise týkající se frekvenčních pásem a vyzývá k nalezení řešení, které umožní slučitelnost systémů Compass a Galileo;
4. trvá na tom, že poskytování služeb Galileo musí odpovídat civilní povaze systému, který je pod kontrolou civilních složek; uznává však možnost jeho vojenského využití a zdůrazňuje, že veškeré využití systému Galileo musí být v souladu s mezinárodním právem, Chartou OSN a Smlouvami EU;
5. vyzývá Komisi jako správkyni programu ke stanovení nezbytných kritérií v oblasti technického zabezpečení a zvláštních postupů opravňujících k přístupu k veřejným řízeným službám tak, aby se minimalizovala možnost nepovoleného využívání programu Galileo, a vyzývá ji rovněž k vypracování monitorovacího systému pro přenos citlivých prvků a technologií tohoto programu;
6. trvá na tom, aby si členské státy EU při zvažování žádostí o vývozní kontroly jejich průmyslového zboží souvisejícího s GNSS plně uvědomovaly citlivou povahu systémů GNSS, jmenovitě jejich dopad na bezpečnost EU a jejích občanů a na evropské programy GNSS, a to zejména pokud se na toto zboží vztahuje mezinárodní režim vývozních kontrol, jako například Wassenaarské ujednání o kontrole vývozu konvenčních zbraní a zboží a technologií dvojího použití;
7. opakuje nicméně znovu své stanovisko, že s ohledem na značné investice vynaložené ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by systém Galileo měl být použitelný na podporu politik SZBP/SBOP, včetně operací na řešení krizí, a při provádění doložek EU o solidaritě a vzájemné pomoci; poté, co byla mezi Komisí, Evropskou obrannou agenturou (EDA) a agenturou ESA aktivována evropská rámcová spolupráce zaměřená na výzkum v oblasti bezpečnosti a obrany (EFC), vyzývá k rozšíření této spolupráce na systém Galileo;
8. zdůrazňuje, že za žádných okolností by se evropská politika pro oblast vesmíru, která měla původně sloužit mírovým cílům, neměla podílet na všeobecné militarizaci a zbrojení v kosmickém prostoru, a znovu potvrzuje své odhodlání dodržovat zásady uvedené ve smlouvě Organizace spojených národů o kosmickém prostoru, a to zejména:
– zásadu využití kosmického prostoru výlučně pro mírové účely,
– zásadu podpory mezinárodní spolupráce při průzkumu a využívání kosmického prostoru,
– zásadu odpovědnosti vysílajícího orgánu v případě, že vznikne škoda třetímu státu, tak jak je dále upřesněno v Úmluvě Organizace spojených národů o mezinárodní odpovědnosti za škody způsobené kosmickými objekty;
9. podporuje úsilí OSN o zavedení pravidel pro řízení činností v kosmickém prostoru a další rozvoj kodifikace mezinárodního kosmického práva; vítá v této souvislosti přijetí kodexu chování EU pro činnosti v kosmickém prostoru, který rovněž zohledňuje potřebu snížit množství kosmického odpadu a je nadále připraven k podpisu pro všechny nečlenské země EU; znovu žádá, aby byl z tohoto kodexu chování vytvořen právně závazný nástroj;
10. podporuje co nejrychlejší vytvoření evropských kapacit pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru, aby mohla být ve vesmíru chráněna klíčová evropská infrastruktura; v této souvislosti vyslovuje plnou podporu vzájemně se doplňující činnosti agentur ESA a EDA v této oblasti.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
23.6.2010
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
41
3
4
Členové přítomní při konečném hlasování
Gabriele Albertini, Dominique Baudis, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Marietta Giannakou, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Richard Howitt, Anneli Jäätteenmäki, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Andreas Mölzer, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis, Pier Antonio Panzeri, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Bernd Posselt, Cristian Dan Preda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Ernst Strasser, Zoran Thaler, Kristian Vigenin
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Laima Liucija Andrikienė, Georgios Koumoutsakos, Norbert Neuser, David-Maria Sassoli, György Schöpflin, Indrek Tarand, Traian Ungureanu
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Pat the Cope Gallagher
16.
3.
2011
STANOVISKO Rozpočtového výboru
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k posouzení evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a finanční vyhlídky
( 2009/2226(INI) )
Navrhovatelka:
Edit Herczog
NÁVRHY
Rozpočtový výbor vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. zdůrazňuje strategický význam kosmické politiky ve snaze o zavedení skutečné evropské průmyslové strategie založené na konkrétních projektech, které přinášejí hmatatelné výhody občanům a podnikům, zejména zdůrazňuje význam dvou stěžejních iniciativ: programu GMES a programu pro globální družicové navigační systémy (GNSS);
2. připomíná, že neúspěch původního pojetí partnerství veřejného a soukromého sektoru, které bylo zvolen při financování programů pro GNSS, byl v roce 2007 důvodem k rozhodnutí pokračovat v realizaci těchto programů s využitím financování výhradně z rozpočtu Unie; připomíná, že v této souvislosti a vzhledem k tomu, že v současném víceletém finančním rámci nejsou k dispozici potřebné prostředky, bylo rozhodnuto zvýšit strop okruhu 1a na období 2007–2013 o 2,4 miliardy EUR; poukazuje na to, že vzhledem k nedostatku prostředků na projekt ITER navrhla Komise v roce 2010 opět revizi víceletého finančního rámce s cílem zvýšit strop okruhu 1a;
3. zdůrazňuje, že pravděpodobným důsledkem takových nouzových řešení vypracovaných ad hoc je ohrožení úspěchu a přínosu strategických a rozsáhlých projektů EU a oslabení vhodného politického okamžiku pro tyto projekty; domnívá se, že je vhodnější nalézt dlouhodobé rozpočtové řešení, které umožní zajistit financování na úrovni EU odpovídající technologickým požadavkům těchto programů a harmonogramu, jenž zaručí jejich relevantnost a životaschopnost;
4. připomíná, že ve společném prohlášení o financování evropských programů GNSS navazujícím na příslušnou dohodu ze dne 23. listopadu 2007 Parlament a Rada potvrdily, že celková odhadovaná částka potřebná k zajištění plné provozuschopnosti projektu GNSS Galileo na období 2007–2013 činí 3 400 milionů EUR, a prohlásily, že by tato částka neměla být po dobu platnosti finančního rámce na období 2007–2013 překročena; je ovšem přesvědčen, že odhady prostředků v současném finančním rámci jsou nedostatečné k tomu, aby byla do roku 2013 uvedena do provozu efektivní a konkurenceschopná služba a byly zajištěny potřebné technologické souvislosti; lituje proto skutečnosti, že Komise ve svém posouzení v polovině období vypracovaném v lednu 2011 nenavrhla přidělení dodatečných prostředků na financování programů GNSS v období do roku 2013, což může vést k nepřijatelnému zpoždění jejich dokončení; upozorňuje, že pokud by byly v průběhu tohoto období zapotřebí další prostředky, nelze za reálnou možnost považovat přesun prostředků ze současných víceletých programů, a že další snižování v rámci okruhu 1a, obzvláště v souvislosti se sedmým rámcovým programem, jsou nepřijatelná;
5. vyzdvihuje fakt, že GNSS představují technologii klíčového významu, která by mohla revolučním způsobem změnit evropskou dopravní infrastrukturu a různé oblasti trhu; upozorňuje, že ve střednědobém horizontu zahájí činnost jiné, neevropské programy GNSS, a jakékoliv zpoždění by proto vedlo ke ztrátě konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni, k zastarání současné infrastruktury, k nevyužité příležitosti uplatňovat vyvíjené technologie a aplikace a ke ztrátě více než 60 % očekávaných přínosů;
6. žádá Komisi, aby Parlament co nejdříve informovala v případě další finanční potřeby pro včasné dokončení GNSS a aby alespoň předložila aktualizovaný finanční přehled do léta 2011, kdy bude předkládán návrh na nový víceletý finanční rámec;
7. zdůrazňuje dále, že Galileo je v podstatě nejen prvním významným projektem tohoto druhu, který EU vlastní, ale rovněž projektem, jenž reaguje na požadavky vycházející z veřejného zájmu celé EU, a odůvodňuje tak využívání veřejných finančních prostředků; vyzývá Komisi, aby zlepšila řízení projektu a co nejdříve zajistila konkurenceschopnost a kompletní funkčnost služby využívající 30 družic, a zabránila tak nejistotám a vyslala pozitivní signál subjektům působícím na trhu; poukazuje na to, že se mohou vyskytnout značné rozdíly mezi současnými investičními náklady a budoucími provozními náklady; podporuje proto návrh, aby ve spojitosti s rozsáhlými projekty tohoto typu byla v budoucnu předem určená roční částka hrazena z rozpočtu EU a aby členské státy odpovídaly především za financování případných dodatečných nákladů, a to uvolněním dalších finančních prostředků pro rozpočet EU, a aby byly současně zmapovány ty části tohoto rozpočtu, které nebyly vyčerpány, a rovněž vyhledány další zdroje financování, včetně inovativních forem financování, které by mohly pomoci hradit další potřebné náklady vznikající v souvislosti s tak rozsáhlými projekty;
8. vyzývá Komisi, aby zvážila možnost odvádět příjem pocházející z tržní činnosti Galilea do rozpočtu EU;
9. žádá Komisi, aby Evropskému parlamentu poskytla podrobnosti o způsobu, jak bude zajišťováno financování ročních nákladů na údržbu Galilea, až bude v provozu, které se odhadují na 800 milionů EUR;
10. upozorňuje na to, že odhadovaná částka (1,9 miliardy EUR) uvedená v posouzení v polovině období provedeném na dobu po roce 2013 je předložena jako čistě orientační; je toho názoru, že Komise by proto měla předložit střednědobou a dlouhodobou strategii financování programů GNSS po roce 2013 a rovněž se zabývat myšlenkou stanovení roční částky na období 2014–2020, která by měla pokrýt dokončení infrastruktury projektu Galileo a náklady na jeho údržbu do roku 2020.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
16.3.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
37
1
Členové přítomní při konečném hlasování
Damien Abad, Alexander Alvaro, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, Isabelle Durant, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ivars Godmanis, Ingeborg Gräßle, Estelle Grelier, Lucas Hartong, Jiří Havel, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Anne E.
Jensen, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Barbara Matera, Miguel Portas, Vladimír Remek, Dominique Riquet, László Surján, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Gerben-Jan Gerbrandy, Edit Herczog, Paul Rübig, Georgios Stavrakakis
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Marit Paulsen
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
12.4.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
44
4
Členové přítomní při konečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Robert Goebbels, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A.
Merkies, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioannis A.
Tsoukalas, Claude Turmes, Niki Tzavela, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Antonio Cancian, António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Matthias Groote, Andrzej Grzyb, Satu Hassi, Yannick Jadot, Silvana Koch-Mehrin, Bernd Lange, Werner Langen, Mario Pirillo, Algirdas Saudargas, Catherine Trautmann
