KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0286/2007
20.
7.
2007
ZPRÁVA
o logistice nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě
(2006/2228(INI))
Výbor pro dopravu a cestovní ruch
Zpravodajka:
Inés Ayala Sender
PE 384.206v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................8
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ...........................13
POSTUP...................................................................................................................................16
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o logistice nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě
( 2006/2228(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na novou lisabonskou strategii, pro jejíž úspěšné provádění je účinný logistiký systém základním předpokladem, a na závěry Rady o příspěvku odvětví dopravy k lisabonské strategii,
– s ohledem na přezkum Bílé knihy o dopravě z roku 2001 v polovině období ( KOM(2006)0314 ), která obsahuje kapitolu o dopravní logistice jakožto prostředku inteligentní mobility,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Logistika nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě“ ( KOM(2006)0336 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2007 o příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2007 v souvislosti s lisabonskou strategií
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2007)0040 . ,
– s ohledem na návrhy a hlavní směry Komise a stanoviska Parlamentu ke strukturálním fondům a Fondu soudržnosti, jakož i k sedmému rámcovému programu pro výzkum,
– s ohledem na závěry předsednictví ze dne 9. března 2007 o změnách klimatu,
– s ohledem na závěry Rady ze dne 12. prosince 2006 ke sdělení Komise o logistice nákladní dopravy v Evropě,
– s ohledem na stanovisko Evropského sociálního a hospodářského výboru k evropské politice v oblasti logistiky
Úř. věst.
C 97, 28.4.2007, s. 16 ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch( A6‑0286/2007 ),
A. vzhledem k tomu, že opatření provedená v rámci společné evropské dopravní politiky od roku 2001 již nejsou dostatečná pro splnění nových hospodářských, sociálních a environmentálních výzev,
B. vzhledem k tomu, že sektor dopravy a logistiky se nadále rozvíjí jako důležité hospodářské odvětví v sektoru služeb a otevírá nové možnosti pro zaměstnanost,
C. vzhledem k tomu, že efektivní a účinná logistika nákladní dopravy jako nedílná součást dopravního systému EU je nezbytná pro účinnost hospodářství a konkurenceschopnost, co nejlepší využití zdrojů, tvorbu pracovních příležitostí, ochranu životního prostředí a zlepšení bezpečnosti a ochrany,
D. vzhledem k tomu, že sektor logistiky je nezbytný pro sociální, hospodářskou a územní soudržnost i lepší integraci vzdálených oblastí a regionů v rozšířené EU,
1. vítá výše zmíněné sdělení o logistice nákladní dopravy v Evropě a podporuje konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem nalézt řešení stávajících problematických míst;
2. podporuje záměr Komise předložit na podzim roku 2007 akční plán pro logistiku nákladní dopravy, který musí sloužit k zařazení logistiky do politického programu a jejímu zviditelnění zdůrazněním jejího potenciálu, přitažlivosti a užitečnosti;
3. uznává prospěšnost vazby, kterou vytváří Komise mezi logistikou a komodalitou tím, že ji definuje jako vazbu zabývající se každým druhem dopravy jednotlivě a jejich začleněním do logistických řetězců, a uznává, že by měly být podporovány všechny druhy dopravy, aby dosáhly konkurenceschopného a udržitelného standardu;
Zjednodušení administrativní zátěže
4. konstatuje, že logistika je především podnikatelskou činností; domnívá se však, že veřejné orgány mohou sehrávat úlohu pomocníka zejména s ohledem na zlepšení rámce multimodální nákladní dopravy;
5. uznává význam rozvoje systému „jednoho správního místa“ v tomto odvětví v zájmu větší účinnosti, omezení byrokracie a snížení nákladů;
6. vítá záměr Komise prozkoumat detaily a přidanou hodnotu zavedení jediného přepravního dokladu jako vzoru EU pro přepravu zboží bez ohledu na druh dopravy; domnívá se však, že tento doklad musí přepravním podnikům poskytovat jasnou právní jistotu a musí nahradit velký počet stávajících přepravních dokladů;
7. vyzývá Komisi, aby zesílila práci na zjednodušení postupů v oblasti pobřežní plavby a na zefektivnění koncepce námořních dálnic; stejně tak podporuje další návrhy na vnitrozemské vodní cesty v rámci iniciativy NAIADES; požaduje, aby byl v blízké budoucnosti jmenován evropský koordinátor pro námořní dálnice, které jsou zařazeny do prioritních projektů TEN-T;
8. podporuje diskusi, kterou zahájila Komise svou zelenou knihou nazvanou „Směrem k budoucí námořní politice Unie: Evropská vize pro oceány a moře“ ( KOM(2006)0275 ) o budoucím „společném evropském námořním prostoru“, a vyzývá Komisi, aby předložila návrhy, podle kterých by kabotáž v rámci Společenství přestala být ve střednědobém výhledu považována za mezinárodní dopravu;
Inteligentní dopravní systémy
9. bere na vědomí význam, který pro logistiku mají vyspělé informační a komunikační systémy a rozvoj „inteligentní dopravy“, jmenovitě prostřednictvím programu Galileo a dalších iniciativ EU, např. SESAR (evropský systém pro řízení letového provozu), ERTMS (evropský systém železniční signalizace), RIS (říční informační služby) a SafeSeaNet, jakož i inovativní systémy sledování a vyhledávání;
10. zdůrazňuje význam inteligentních dopravních systémů (ITS) pro zlepšení účinnosti všech druhů dopravy a podporuje využívání těchto systémů jakožto prioritu v rámci EU, přičemž věnuje zvláštní pozornost jejich maximální interoperabilitě a zajištění rovného přístupu k těmto systémům zejména pokud jde o malé a střední podniky;
11. zdůrazňuje důležitost rozvoje elektronických přepravních dokladů „e-freight“ jakožto prostředku omezení byrokracie, zrychlení postupů a možnosti zhospodárnění a omezení počtu vyplňovaných formulářů, zejména v přeshraniční nákladní dopravě;
12. trvá na tom, že mají-li se stát ITS plně funkční na úrovni EU, je nezbytná větší slučitelnost a interoperabilita starých a nových systémů,
13. uznává, že rozvoj ITS musí být řádně financován a podporován odpovídajícími programy odborné přípravy, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost zajištění plného přístupu malých a středních podniků;
Infrastruktury a investiční politika
14. lituje dopadu stanoviska Rady k financování TEN-T na rozvoj logistiky nákladní dopravy v EU; vybízí Komisi, Radu a členské státy, aby využily příležitosti, kterou nabízí diskuse o financování politik EU pořádaná v letech 2008–2009, ke konečnému vyřešení přetrvávajícího problému nedostatečného financování společné dopravní politiky, zejména pokud jde o projekty TEN a ITS; navrhuje, aby budoucí rozhodnutí o financování TEN-T zohledňovala přidanou hodnotu logistické složky;
15. v zájmu podpory revitalizace evropských železnic a tím i zvýšení jejich kapacity pro přepravu nákladů naléhavě žádá Komisi, aby vypracovala a rozvinula specializovaný železniční systém a předložila iniciativy pro jeho realizaci, se zaměřením zvláště na přeshraniční koridory a rozvoj intermodálních uzlů; stejně tak naléhavě žádá všechny členské státy o podporu takové iniciativy na vnitrostátní úrovni;
16. žádá Komisi, aby zajistila šíření osvědčených postupů při financování logistiky jako součásti akčního plánu, například různých iniciativ využívajících spolufinancování z veřejných i soukromých zdrojů, možností Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu a strukturálních nástrojů; vyzývá Komisi, aby se pokusila rozšířit v současnosti vyvíjená řešení středně a dlouhodobých projektů EU, jako je Galileo, na další projekty v oblasti infrastruktury;
Odborná příprava a přitažlivost povolání v oblasti logistiky
17. vítá skutečnost, že Komise považuje odbornou přípravu a celoživotní odbornou přípravu za prioritu, a podporuje návrh na vytvoření společných standardů a měřítek odborné přípravy na dobrovolném základě, jakož i vzájemné uznávání dovedností, znalostí a schopností všech pracovníků v dopravě a logistice;
18. trvá na tom, že stávající nedostatek kvalifikovaných pracovníků v oblasti logistiky na všech úrovních a ve všech odvětvích by mohl být překonán nabídkou trvalé odborné přípravy, a tím i zvýšením přitažlivosti těchto profesí;
Městská doprava
19. podporuje záměr Komise přijmout zelenou knihu o městské dopravě a vyzývá k začlenění kapitoly o městské logistice se zvláštním důrazem na šíření osvědčených postupů;
Normalizace
20. vyzývá Komisi k vypracování hloubkové studie o vhodnosti rozdílných norem pro váhy a míry v odvětví nákladní dopravy s ohledem na technologické změny a stávající okolnosti po řádné konzultaci se všemi zúčastněnými stranami;
21. trvá na tom, že akční plán pro logistiku by měl podporovat inovativní logistiku, komodalitu a bezpečnější a udržitelnou mobilitu; navrhuje, aby Komise na žádost členského státu povolila používání nákladních vozidel s nosností 60 tun nákladu pouze na některých silnicích v daném státě; domnívá se, že při hodnocení těchto žádostí musí být brán ohled zejména na faktory, jako jsou stávající infrastruktury a hledisko bezpečnosti;
Bezpečnost
22. konstatuje, že bezpečnost dopravy je tématem, které má Komise v úmyslu řešit ve svém akčním plánu; trvá na tom, že opatření, která budou podniknuta, by měla zajistit co největší míru bezpečnosti a zároveň posilovat postavení EU na mezinárodní úrovni; současně však zdůrazňuje, že je potřeba dosáhnout vyváženého vztahu mezi bezpečnostními postupy a volným pohybem zboží, na což upozorňuje také Komise;
23. konstatuje, že akční plán pravděpodobně nebude řádně řešit zabezpečení nákladů v nákladní dopravě proti krádeži, loupeži a únosu; trvá na tom, že je třeba přijmout opatření pro boj s organizovanou trestnou činností, zvláště v přeshraničních oblastech a v mezinárodní nákladní dopravě zahrnující třetí země;
Plánování
24. vyzývá členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní akční plány pro logistiku nákladní dopravy v celkovém rámci akčního plánu EU;
25. podporuje návrh Komise zřídit „pracovní skupiny“, které se budou zabývat problematickými místy, zdůrazňuje však, že se tyto činnosti nesmí omezovat na zkoumání jednotlivých druhů dopravy odděleně a bez celkového přehledu; v této souvislosti zdůrazňuje, že strategie řízení podporující větší využití kapacity vozového parku a bezproblémového využívání infrastruktury mají značný potenciál pro udržitelnou logistiku nákladní dopravy;
26. vyzývá k úzké a trvalé spolupráci mezi všemi příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti dopravy a logistiky na vnitrostátní a evropské úrovni, která bude mimo jiné zaměřena na praktické odstranění stávajících problematických míst;
27. vyzývá Komisi, aby jednala o budoucích úkolech a možných řešeních v oblasti logistiky nákladní dopravy v Evropě na evropském logistickém fóru, které by se mělo konat každý rok;
Statistika
28. vyzývá Komisi, aby co nejrychleji pokročila ve vytváření aktualizované a účinné statistické databáze pro logistiku EU, která se omezí na efektivní a nezbytné údaje a nebude pro dotčené podniky spojena s žádným zbytečným úsilím, a aby přitom dbala na to, že je třeba nezatížit evropský průmysl dalšími požadavky na podávání zpráv;
29. vyzývá zejména k pokroku v tvorbě společného souboru měrných jednotek a schválené terminologie pro statistické účely v členských státech a v poskytování většího počtu informací o pohybu přepravních kontejnerů;
30. zdůrazňuje význam volného pohybu zboží ve Společenství, a proto žádá Komisi, aby důrazněji podporovala řádné provádění a prosazování stávajících nařízení a směrnic;
o
o o
31. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Souvislosti
Logistika v zásadě představuje proces plánování, provádění a kontroly účinného, efektivního toku a skladování zboží, služeb a souvisejících informací na cestě z místa původu do místa spotřeby.
Nad rámec této obecné definice má však účinná a udržitelná logistika výrazný, i když často skrytý dopad na každodenní život všech evropských občanů.
Její potenciál pro zlepšení kvality života v mnoha oblastech je značný, a to od místní po celosvětovou úroveň.
I když je logistika především záležitostí průmyslu, musejí státní orgány pomáhat vytvářet příznivé prostředí, které poskytne řešení pro stávající problematická místa a zvýší povědomí veřejnosti o pozitivním potenciálu tohoto odvětví.
V tomto ohledu je záměr Komise vypracovat evropský akční plán pro logistiku nákladní dopravy velmi vítaný.
Nákladní logistika je důležitým činitelem rozvoje evropského růstu a konkurenceschopnosti.
Logistika hraje klíčovou úlohu při zajištění účinného fungování hospodářství EU a jako celek představuje přibližně 13 % hrubého domácího produktu EU.
Zároveň však průměrné náklady na logistiku (doprava a skladování) představují 10 % až 15 % konečných nákladů hotových výrobků v Evropě.
Její hospodářský dopad je nesmírný.
Vzhledem k očekávanému tempu růstu v oblasti nákladní dopravy – kolem 50 % v letech 2000 až 2020 – bude v budoucnosti úloha logistiky pro dosažení účinného, udržitelného, dostupného a bezpečného dopravního systému stále významnější.
Do té míry představuje logistika zásadní příspěvek k dosažení lisabonských cílů.
Podobně, vzhledem k tomu, že se odvětví dopravy podílí na celkové primární spotřebě energie v Evropě až 20 %, z čehož je 98 % založeno na fosilních palivech, jeho dopad na životní prostředí je značný.
Ve smyslu závěrů Evropské rady ze dne 9. března 2007:
· omezit spotřebu energie v EU o 20 % ve srovnání s odhady pro rok 2020,
· omezit do roku 2020 emise skleníkových plynů alespoň o 20 % ve srovnání s rokem 1990,
· dosáhnout závazného cíle 20% podílu obnovitelných zdrojů energie v celkové energetické spotřebě EU do roku 2020,
· dosáhnout závazného minimálního cíle 10 % pro podíl biopaliv na celkové spotřebě benzinu a nafty EU v dopravě do roku 2020,
musí rovněž odvětví dopravy přispívat k provádění těchto rozhodnutí.
Na pozadí těchto skutečností se jeví nezbytné zvýšení účinnosti.
Vzhledem ke své roli v nákladní dopravě může logistika sehrát stěžejní úlohu v napomáhání tomu, aby se dosáhlo snížení emisí uhlíkových plynů i dalších cílů souvisejících s úsilím o minimalizaci klimatických změn.
Omezení emisí skleníkových plynů a palivové závislosti je pro Evropskou unii primárním cílem.
Vytvoření jednotného trhu v Evropské unii a globalizace obchodu vedly k růstu v dopravě a odvětví logistiky a zvětšily jejich hospodářský význam.
Praxe „včasného dodání“ rovněž přispěla k nárůstu činnosti v tomto odvětví.
Nákladní doprava v EU 25 se zvýšila od roku 1995 do roku 2004 o 28 % (měřeno v miliardách tun na kilometr).
To převyšuje růst HDP.
Tento nárůst logistiky nákladní dopravy představuje výzvu a zároveň vytváří nové příležitosti.
Z těchto důvodů předložila Komise konzultační dokument o logistice na podporu nákladní intermodality a v roce 2006 ve formálnější podobě sdělení Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Logistika nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě ( KOM(2006)0336 v konečném znění).
Na základě těchto iniciativ plánuje Komise letos vytvořit rámcovou strategii pro logistiku nákladní dopravy a poté předložit akční plán pro logistiku nákladní dopravy.
Tato zpráva vydaná z vlastní iniciativy a doprovodné usnesení pomůže zformovat akční plán vyjádřením priorit a obav Parlamentu v souvislosti s tvorbou politiky Evropské unie v oblasti logistiky.
12. prosince 2006 přijala Rada své závěry k tehdejšímu sdělení Komise a do značné míry tento přístup podpořila.
Ve stejné době a souběžně zahájila Komise střednědobý přezkum bílé knihy o dopravě.
Zpravodajka chce mít jistotu, že stanovisko Parlamentu k logistice nákladní dopravy a střednědobý přezkum k bílé knize o dopravě budou koordinovány.
Priority, které stanovila Komise
Komise spatřuje v logistice nákladní dopravy především podnikatelskou činnost a svou úlohu vidí v napomáhání k odpovídajícím rámcovým podmínkám.
V tomto rámci a v návaznosti na konzultace stanovila Komise priority a konkrétní oblasti pro akce.
Sem patří stanovení a řešení problematických míst; využívání inteligentních dopravních systémů (ITS) včetně iniciativy „e-freight“; odborná příprava v oblasti logistiky, statistiky, využití infrastruktur, výkonnost služeb, podpora zjednodušování multimodálních řetězců a normy pro nakládání.
Pokud jde o problematická místa, navrhuje Komise ustavení kontaktních míst tvořených zástupci členských států, poskytovatelů logistických služeb a zákazníků, kteří by pomáhali řešit problematická místa pomocí lepší komunikace a organizace, a v případě nutnosti zlepšení regulační činnosti a infrastruktury.
Uznává význam komunikačních technologií a hájí společné normy a větší interoperabilitu jednotlivých systémů.
V této oblasti bude mít pozitivní dopad program Galileo, jakož i SESAR, RIS, SafeSeaNet atd. a logistika nákladní dopravy bude mít nadále prioritu v Sedmém rámcovém programu.
Obecně řečeno by měl být vyvinut systém „e-freight“, který by umožnil řešení jednotných kontaktních míst a omezil administrativu.
Pokud jde o odbornou přípravu, zvažuje Komise podporu dobrovolného režimu vzájemně uznatelné certifikace pro logistiky nákladní dopravy.
Komise doufá, že vytvoří vhodné metodiky pro statistické ukazatele, které v současnosti v oblasti nákladní logistiky v EU chybějí.
Uznává, že je zapotřebí co nejlépe využít stávající infrastruktury zčásti zlepšením účinnosti překládky.
Kde to bude potřebné, budou nové infrastruktury tvořeny prostřednictvím transevropských sítí (TEN-T) a strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.
Komise rovněž navrhuje zlepšit výkonnost služeb zavedením evropských měřítek kvality, podporou interoperability v železniční síti a podporou vytváření železničních koridorů zaměřených na nákladní dopravu.
Požaduje „jedno správní místo“ a vytvoření „multimodálních“ regulačních struktur na světové úrovni k překonání roztříštěné povahy systému záruk.
Rovněž se opětovně zabývá normami pro intermodální nákladové jednotky.
Postřehy k přístupu Komise
Obecné postřehy
Zpravodajka vítá sdělení Komise a očekává předložení akčního plánu pro logistiku Parlamentu.
Dříve, než se budeme zabývat jednotlivými směry navržených akcí, najdeme ve zprávě body, které zasluhují zdůraznění a které se plně neodrážejí ve sdělení.
Kromě celkového hospodářského dopadu nákladní logistiky si zpravodajka plně uvědomuje význam logistiky pro dosažení lisabonských cílů.
Bez účinného odvětví logistiky nebude možné dosažení cílů růstu a zaměstnanosti, ani cíle učinit EU přitažlivější pro investory a pracovníky.
Zpravodajka má obavy, aby se tato širší perspektiva, jakož i její potenciál omezení dopadu na životní prostředí při vytváření akčního plánu neztratily ze zřetele.
Celkové náklady a prospěch včasných dodávek je třeba ještě posoudit.
Politika v oblasti logistiky by neměla vycházet z předpokladu, že tato praxe by měla být usnadňována nebo rozšiřována, aniž by byly posouzeny náklady s ohledem na hromadění dopravy, bezpečnost a škody na životním prostředí.
Rovnováha mezi jednotlivými druhy dopravy navrhovaná v nové koncepci komodality bude stanovena do značné míry na základě relativních nákladů uživatelů každého druhu dopravy.
Z toho důvodu je důležité, aby veškeré skutečné náklady na každý druh dopravy byly zahrnuty do ceny za jeho používání.
V této oblasti by mohlo být poučné inspirovat se tím, čeho bylo dosaženo v oblasti komodální logistiky v ostatních zemích, například ve Švýcarsku.
Zpravodajka se domnívá, že rozvinuté a úspěšné odvětví nákladní dopravy má zásadní význam pro úspěch dopravní politiky obecně a pro dosažení cílů stanovených bílou knihou o dopravě.
Politika v oblasti logistiky proto nemůže být vnímána jako dobrovolný doplněk dopravní politiky, nýbrž jako stěžejní složka hospodářského, environmentálního a sociálního pokroku v odvětví dopravy.
Logistika má rovněž zásadní význam pro účinné začlenění vzdálených oblastí a regionů do rozšířené EU, a to jak z pohledu hospodářského, tak sociálního, což je hledisko, kterým se sdělení výslovně nezabývá.
Konkrétní poznatky
Zpravodajka varuje proti takovému přístupu k řešení problematických míst, který by byl roztříštěn na jednotlivé druhy dopravy.
Tím se chce říci, že celkové příčiny určitého problematického místa, které se objeví například v některém přístavu, mohou být mnohotvárné a mohou přesahovat možnosti samotného přístavu nebo otázek souvisejících s námořním odvětvím.
Komise by se při tvorbě kontaktních míst a řešení obecných otázek problematických míst měla vyvarovat přísně odvětvového přístupu.
Jsou-li využívány různé druhy dopravy, což je v rámci zásobovacího řetězce nezbytné, je zapotřebí vyvážit postavení nejslabších druhů dopravy (které jsou nadále zastoupeny v menší míře, a mají tedy vyšší potenciál růstu: železnice a vnitrozemské vodní cesty), a to se musí stát námětem k akci.
S tím souvisí návrh na zřízení sítě pro železniční nákladní služby pro koridory zaměřené na nákladní dopravu, které zpravodajka podporuje.
Zde je však třeba poznamenat, že Komise odkazuje na síť TEN-T.
Omezení financování této sítě v rámci finančního výhledu na léta 2007–2013 znamená, že pozornost se nyní musí zaměřit na přeshraniční prioritní projekty.
Je rovněž na čase odstranit poslední zeměpisné překážky volného pohybu, jako jsou Alpy nebo Pyreneje, výrazným zlepšením průchodnosti.
Pokud členské státy nezvýší stejnou měrou vnitrostátní investice do TEN-T, nebude tento program pravděpodobně schopen přispět logistice nákladní dopravy tak, jak to vyžaduje evropské hospodářství a životní prostředí.
Bez těchto investic rozhodně nebudou vyřešena problematická místa způsobená omezeností infrastruktur.
Pro tvorbu politik v oblasti logistiky je zapotřebí zlepšený informační tok a statistická základna.
Stávající statistická základna neposkytuje spolehlivé údaje o hospodářském dopadu logistiky nákladní dopravy v Evropě, a znevýhodňuje tak tvůrce politik i celé průmyslové odvětví.
Zpravodajka očekává, že Komise co nejdříve předloží návrh tvorby udržitelných metodik a ukazatelů, neboť každá politická iniciativa se musí opírat o spolehlivé ukazatele výkonu v tomto odvětví.
Další oblastí pro akci, kterou Komise správně označila, je odborná příprava v oblasti logistiky.
Zpravodajka podporuje návrh vytvoření vzájemně uznatelné certifikace pro logistiky nákladní dopravy.
Toho by mělo být dosaženo ve spolupráci s odborníky z praxe a současnými poskytovateli odborné přípravy a agenturami, avšak harmonizovaná certifikace by měla jednoznačné výhody pro zaměstnavatele i zaměstnance.
Zde je třeba mít na paměti, že odborná stanoviska, jak byla přednesena před výborem v rámci krátkého slyšení o logistice, zastávají názor, že úspěšná akce bude ze 45 % závislá na lidech a z 10 % na infrastruktuře.
Odborná příprava má stěžejní úlohu pro účinnost odvětví logistiky.
Odborná příprava a iniciativy na její rozšíření a zlepšení by se však neměly omezovat na pracovníky v řídících a vedoucích pozicích.
V souvislosti s tím existuje řada dokladů o problémech s náborem v tomto odvětví a ty lze podle názoru zpravodajky překonat jen zlepšením sociálních pracovních podmínek na všech úrovních.
Podle názoru zpravodajky však sdělení Komise nepřikládá dostatečný důraz potřebě plně „inteligentní“ dopravy.
Technologický rozvoj, na který sdělení odkazuje, a potřeba společných norem jsou důležité, avšak má-li dojít k rozvoji skutečně „inteligentní“ infrastruktury, bude to vyžadovat změnu systému financování, jakož i rozšíření evropské architektury na všechny členské státy a dosažení interoperability všech systémů.
Je třeba dalších studií a hodnocení v oblasti normalizovaných přepravních jednotek.
Tento návrh ( KOM(2004)0361 v konečném znění) nicméně, ačkoli již prošel prvním čtením v Parlamentu, kdy byl zpravodajem náš kolega pan Stockmann, očekává společný postoj Rady.
Vzhledem k tomu, že užitečnost tohoto návrhu se může na první pohled jevit jednoznačně pro vnitrozemské vodní cesty, řada odvětví, například železnice, zastává stanovisko, že návrh Komise v tomto ohledu neodráží každodenní realitu a že legislativa Komise v oblasti normalizace neusnadní logistiku ani přesun mezi jednotlivými druhy dopravy.
Na druhé straně může existovat riziko, že normy hlavních obchodních bloků, jakými jsou Čína nebo USA, se mohou fakticky stát normami.
Jelikož se dále předpokládá, že účinnější využívání silniční dopravy by omezilo náklady a škody na životním prostředí, existují doklady o tom, že povolit používání silnic šedesátitunovým nákladním vozidlům by objem dopravy zvýšilo, a nikoli snížilo, neboť náklady na ujeté kilometry by se snížily, a to by lákalo větší podíl silniční nákladní dopravy.
Závěr
Komise podnikla správný krok a zahájila diskusi o logistice nákladní dopravy prostřednictvím svého sdělení a započala tvorbu konkrétních návrhů pro akci, jmenovitě v oblasti odborné přípravy, statistiky a co nejlepšího využití infrastruktur.
Tato iniciativa je cenná, jestliže se rozvíjí na základě úzkých konzultací se všemi zúčastněnými stranami a jestliže si zachovává vazbu na širší kritéria lisabonských cílů a přezkum dopravní politiky.
Nepředpokládáme, že cílem této snahy by měly být další legislativní návrhy, ačkoli v některých případech by se to mohlo ukázat nejúčinnější možností.
V některých oblastech je Komise vhodným subjektem.
Sehrává významnou úlohu při napomáhání rozvoji společných norem v oblasti odborné přípravy a zlepšování statistické základny.
V ostatních oblastech, jako jsou normy pro nákladové jednotky nebo velikosti nákladních vozidel, bude zapotřebí podrobit již předložené návrhy pečlivému politickému přezkumu s cílem zajistit zlepšení nákladní logistiky, aniž by to s sebou neslo nepříznivé environmentální a jiné náklady.
Zpravodajka očekává předložení akčního plánu navrženého Komisí Parlamentu koncem tohoto roku.
28.
3.
2007
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku
pro Výbor pro dopravu a cestovní ruch
k logistice nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě
(2006/2228 (INI))
Navrhovatelka:
Satu Hassi
NÁVRHY
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. domnívá se, že je třeba, aby akce na úrovni EU:
a) byla zaměřena na opatření, která nepochybně spadají mezi pravomoci orgánů EU, a nikoli na opatření, která jsou podřízena zásadě subsidiarity nebo jsou v první řadě úkolem průmyslových provozovatelů,
b) upřednostnila podporu dopravní logistiky, pokud to je v souladu s „Bílou knihou o politice přepravy do roku 2010“ a jejím průběžným přezkumem, a zejména aby vytvořila udržitelnější dopravní systémy, pokud jde o hospodářskou efektivnost, naplnění sociálních norem a jejich celosvětový a místní dopad na životní prostředí,
c) v rámci udržitelné evropské dopravní a průmyslové politiky přisoudila hlavní význam logistice v nových členských státech a dále softwarovému a hardwarovému zajištění železničních a vodních cest, které spojují sousední země,
d) zvážila, zda je možné využít postupující internalizaci vnějších nákladů na sociální a environmentální oblast v odvětví dopravy na posílení dopravní logistiky, což by mělo vést k lepšímu využití silniční a železniční infrastruktury, jak dokládá příklad osvědčeného postupu ve Švýcarsku („Leistungsabhängige Schwerverkehrsabgabe“ – LSVA, zpoplatnění nákladní dopravy v závislosti na výkonu),
e) upozornila na hlavní přínosy, pokud jde o hospodářskou účinnost a ochranu životního prostředí, které jsou dosažitelné modernizací logistických postupů,
f) věnovala pozornost zajištění vyšší účinnosti stávajících vozových parků a infrastruktury, jejich lepšímu využití a obsazenosti/častějšímu užívání a aby v programech EU, jako je např. Marco Polo nebo iniciativa intermodálních přepravních jednotek (ILU), zajistila maximalizaci úlohy a potenciálu malých a středních podniků;
g) sjednotila běžné systémy pro výměnu informací mezi odvětvími dopravního průmyslu do společných standardů v zájmu zajištění účinnější logistiky,
h) věnovala se dopadu, který mají náklady na přístup k inteligentním dopravním systémům pro malé a střední podniky,
i) se soustředila, s přihlédnutím k hustší síti intermodálních spojení a uzlů, na logistické nástroje, které napomohou přechodu na železniční a vodní dopravu a sníží tak závislost odvětví dopravy na ropě a jeho dopad na životní prostředí.
POSTUP
Název
Logistika nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě
Číslo postupu
2006/2228(INI)
Příslušný výbor
TRAN
Výbor, který vypracoval stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ITRE 28.9.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel(ka) Datum jmenování
Satu Hassi 4.10.2006
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
26.2.2007
27.3.2007
Datum přijetí
27.3.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
45
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Březina, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Silvia Ciornei, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Eugenijus Maldeikis, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Alexander Alvaro, Konstantin Dimitrov, Avril Doyle, Matthias Groote, Satu Hassi, Eija-Riitta Korhola, Lambert van Nistelrooij, Esko Seppänen, Hannes Swoboda
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
POSTUP
Název
Logistika nákladní dopravy v Evropě
Číslo postupu
2006/2228(INI)
Příslušný výbor
Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
TRAN 28.9.2006
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ITRE 28.9.2006
Nezaujaté stanovisko
Datum rozhodnutí
ENVI 3.10.2006
Užší spolupráce
Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Inés Ayala Sender 5.9.2006
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
19.12.2006
07.5.2007
26.6.2007
Datum přijetí
12.7.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
39
1
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Luis de Grandes Pascual, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Mathieu Grosch, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Silvia-Adriana Ţicău
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Philip Bradbourn, Anne E.
Jensen, Rosa Miguélez Ramos, Salvatore Tatarella, Corien Wortmann-Kool
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Edite Estrela
Datum předložení
0.0.0000
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
