Týden v EP : 25-10-2004(s)
EVROPSKÝ PARLAMENT
Redakce:
pro info: Zuzana Slunéčková
Sekretariát:
Zuzana Slunéčková
Brusel:
Štrasburk:
PHS 6A10
IPE3 F03/018
B-1047 Bruxelles
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tél.
(32-2) 284 62 33
Fax (33) 3 88 17 29 01
Fax (32-2) 284 92 53
e-mail: Tisk-cs@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_cs.htm
Redakční uzávěrka: čtvrtek 28. října 2004
Politické skupiny Stav k 05.11.2004
PPE-ED
PSE
ALDE
Zelení/ ALE
GUE/ NGL
IND/ DEM
UEN
NI
celkem
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
celkem
268
200
88
42
41
37
27
30
732
Fernand LE RACHINEL -poslancem od 22.
10.
2004
Politické skupiny
PPE-DE
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů
PSE
Skupina sociálních demokratů v Evropském parlamentu
ALDE/ADLE
Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu
GUE/NGL
Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice
Zelení/ALE
Skupina Zelených/Evropské svobodné aliance
UEN
Skupina Unie pro Evropu národů
IND/DEM
Skupina nezávislých/demokracie
NI
Nezařazení poslanci
Různé
Zahájení zasedání
Rozprava: 25.10.2004
V pondělí, 25. října po 17. hodině předseda EP Josep BORREL (PSE, ES) zahájil plenární zasedání, v jehož úvodu nejprve krátce připomněl výročí založení Organizace spojených národů (OSN).
Předseda využil této příležitosti a vyzval všechny přítomné, aby se zamysleli nad tím, jak je v současné době důležité, aby OSN byla opravdu akceschopnou organizací.
Připomněl také, že Evropský parlament se k roli a postavení této organizace na mezinárodní scéně vyslovil již v minulosti.
Vzhledem ke skutečnosti, že evropské státy přispívají do společného rozpočtu OSN více než z 60 % je tedy přirozené, že se také aktivně zajímají, jak jsou tyto prostředky následně využívány.
V této souvislosti pak předseda BORRELL apeloval na členské státy EU, aby se při řešení této problematiky vyvarovali vzájemných sporů.
Hospodářské a Mĕnové záležitosti
Podpora měnové politiky ECB
Alain LIPIETZ (Verts/ALE, FR)
Dok.: A6-0014/2004
Rozprava: 25.10.2004
Hlasování: 26.10.2004
Zpráva Alaina LIPIETZE (Verts/ALE, FR) o Výroční zprávě Evropské centrální banky (ECB) za rok 2003, kterou vypracoval jménem Hospodářského a měnového výboru, byla v pondělí v podvečer předmětem rozpravy poslanců EP s předsedou ECB, Jeanem-Claudem TRICHETEM .
Hlasování o této zprávě bylo pak na programu jednání v úterý 26. října, v poledne .
Slovy uznání společnou rozpravu zahájil Alain LIPIETZ (Verts/ALE, FR).
Jak uvedl, Výroční zpráva za rok 2003 " jasně ukazuje a zřetelně analyzuje ", co se vlastně v roce 2003 událo.
To je podle LIPIETZE opravdu obtížný úkol, neboť dopad většiny rozhodnutí se v ekonomice projeví až se zpožděním několika měsíců.
Tato zpráva tak vlastně zkoumá rok 2002.
V tomto období jsme byli svědky 2 % výkyvu cenové stability v důsledku nárůstu ceny ropy, což pak následně přispělo k " neuvěřitelné stagnaci Evropy " ve srovnání s jejími největšími konkurenty, USA a Japonskem.
LIPIETZ dále zdůraznil, že ECB se až do prosince 2002 podařilo udržet stabilní úrokové sazby, přičemž během prvního pololetí roku 2003 pak tyto sazby v Evropě prudce klesaly.
Nicméně konstatoval, že v roce 2004 se celková ekonomická situace v Evropě zlepšuje.
Ve svém vystoupení pak zpravodaj jménem Hospodářského a měnového výboru opakovaně vyjádřil " naprostý souhlas " s flexibilitou tak, jak je vyjádřena ve zprávě ECB, která, jak uvedl, je opravdu " opodstatněná ".
Podle jeho slov, výroční zpráva představuje " jasné prohlášení " ECB, coby veřejné instituce, která nese odpovědnost vůči občanům.
Tato odpovědnost se pak mj. naplňuje ve vzájemném dialogu s Evropským parlamentem, který zastává funkci zprostředkovatele s evropskými občany.
Při pohledu do budoucna pak LIPIETZ jménem EP žádá, aby všechny nové členské země, které do EU vstoupily v květnu tohoto roku, byly " měřeny stejným metrem ".
Jak dále zdůraznil, je také potřeba zahájit diskuzi o nové generaci bankovek a mincí, přičemž se jménem členů výboru vyslovil pro zachování euromincí v hodnotě 1 a 2 centy, neboť díky nim je evropská měna občanům blíže.
Jean-Claude TRICHET pak nejprve jménem ECB a Rady guvernérů ocenil spolupráci s Evropským parlamentem.
Jak uvedl, oběma těmto instancím velice záleží na vzájemných vztazích s EP a na jejich konstruktivním dialogu, který probíhá v " přátelské atmosféře ".
Výroční zpráva za rok 2003 podle TRICHETA představuje jeden z nástrojů, kterým ECB disponuje, aby mohla podat informace o měnové politice občanům.
V této souvislosti pak konstatoval, že v uplynulém roce se tato politika vyvíjela ve " velice nejistém prostředí ", které mj. poznamenala napjatá geopolitická situace a výkyvy cen ropy.
HDP v tomto období vzrostlo jen o 0,5 %, inflace lehce zpomalila na 2,1 % (ve srovnámí s 2,3 % v letech 2001 a 2002), úrokové sazby opakovaně klesaly, až v červnu 2003 dosáhly " historicky nízké úrovně " 2 %, na které od té doby setrvávají.
Podle TRICHETA tak finanční prostředí " významnou měrou napomáhá ekonomické konjunktuře ".
Jak uvedl, " světová ekonomika v současné době prochází největší konjunkturou za posledních 30 let, jejíž dopad bude znatelný i v roce 2005 ".
V souvislosti se situací v eurozóně pak TRICHET uvedl, že jsou zde " velice dobré finanční podmínky, což přispívá ke zvýšení soukromé spotřeby ".
Otázkou však stále zůstává, jaký dopad bude v konečném důsledku mít růst cen ropy.
Jejich zvyšování může tuto konjunkturu oslabit, ale v " podstatně menší míř e" než tomu bylo v 70. letech.
Pokud jde o vyhlídky do budoucna, dostupné informace podle TRICHETA " neukazují na další inflační tlaky " a pokud nebude růst cen moc velký, v roce 2005 by se inflace měla udržet pod hranicí 2 %.
Nárůst mezd je pak mírný, a mělo by tomu tak být i nadále, a historicky nízká úroveň úrokových sazeb také přispívá ke zvýšení ekonomického růstu.
TRICHET je přesvědčen, že " kvalitní měnová politika je nezbytnou podmínkou pro trvale udržitelný růst a tvrobu pracovních míst ".
Nicméně v loňském roce byla ECB také svědkem jistých zklamání, jako v případě nárůstu fiskálního deficitu z 2,4 % na 2,7 %, přičemž podle TRICHETA v roce 2004 situace nebude lepší a zadluženost se bude i nadále zhoršovat.
Prezident ECB dále připomněl, že v roce 2003 se Rada EU rozhodla nerespektovat doporučení Evropské komise v souvislosti s překročením stanovené míry deficitu některými členskými státy.
Zdůraznil, že ECB se v tomto případě postavila na stranu Komise a její pozici podpořila.
Podle Rady guvernérů ECB je však nezbytné fungování Paktu růstu a stability zlepšit, přičemž se nestaví ani proti změně jeho textu.
Jak TRICHET dále připomněl, rok 2003 se nesl ve znamení příprav na rozšíření EU o deset nových členských států, přičemž ocenil, že integrace deseti centrálních bank " proběhla hladce ".
Nicméně při této příležitosti zdůraznil, že než přijmou společnou měnu euro, budou tyto země ještě muset v řadě oblastí vynaložit zvýšené úsilí.
Jménem ECB pak TRICHET konstatoval, že postoj této instituce se v mnohém shoduje s názory parlamentního zpravodaje, potažmo EP, přesto se však v některých bodech liší, jako například v otázce zveřejňování zápisů ze schůzí Rady guvernérů.
S poukazem, že by jejich zveřejnění vyvolalo " nežádoucí diskuze na národní úrovni ", TRICHET podotkl, že v každém případě je obsah těchto zápisů " následně vysvětlen při veřejných diskuzích ".
Zároveň poukázal na skutečnost, že ECB je jedinou centrální bankou, která " plně vysvětluje " svá rozhodnutí v oblasti monetární politiky.
Díky důrazu, který klade na zajištění " okamžité interakce s médii ", tak ECB představuje " jednu z nejtransparentnějších bank na světě ".
V závěru svého vystoupení pak Jean-Claude TRICHET zmínil důležitost sjednocení standardů pro vydávání cenných papírů, neboť, jak uvedl, " jejich roztříštěnost zvyšuje cenu transakcí a je také zdrojem cenové nestability ".
Podle prezidenta ECB byly tyto standardy dohodnuty ve spolupráci s národními regulátory za " plného respektování evropské legislativy ".
Jak poslance ujistil, v případě přijetí nové směrnice v této oblasti bude následně provedena také revize těchto standardů tak, aby byly opět v souladu s evropskou právní úpravou.
Zpráva o Evropské centrální bance
Alain LIPIETZ (Verts/ALE, FR)
Zpráva o Výroční zprávě Evropské centrální banky pro rok 2003
Dok.: A6-0014/2004
Procedura : 2004/2114 INI
Rozprava: 25. října 2004
Hlasování: 26. října 2004
HLASOVÁNÍ
Evropský parlament dne 26. října 318 hlasy pro, 299 proti a se 45 abstencemi schválil zprávu o Výroční zprávě Evropské centrální banky (ECB) za rok 2003, kterou za Hospodářský a měnový výbor vypracoval Alain LIPIETZ (Verts/ALE, FR).
Tato zpráva byla již v pondělí odpoledne předmětem rozpravy poslanců EP s předsedou ECB, Jeanem-Claudem TRICHETEM .
Poslanci EP v této zprávě vyjadřují své přesvědčení, že po pěti letech lze evropskou měnovou unii považovat za " velmi úspěšnou ", a to do značné míry díky činnosti ECB a jejího předchůdce, Evropského měnového institutu.
Konstatují také, že ECB správně reagovala na hospodářský a finanční vývoj v roce 2003 a vítají " rekordně nízké hodnoty úrokových sazeb " v eurozóně.
Kromě toho se poslanci dále domnívají, že relativní oslabení hospodářské aktivity v eurozóně v roce 2003 nebylo způsobeno nedůvěrou ve stabilitu měny, ale " nedostatkem strukturálních reforem a malým počtem odpracovaných hodin (ve srovnání s jinými částmi světa) ".
V této souvislosti také souhlasí s ECB, že strukturální reformy musejí " postupovat rychleji ", aby bylo dosaženo úrovně růstu, která umožní dosáhnout lisabonských cílů.
Hlavním cílem ECB pak je " zajistit cenovou stabilitu ", neboť jejím prostřednictvím může ECB přispět k dosažení cíle plné zaměstnanosti.
Zveřejňování zápisů
Vzhledem k cílům ECB a její povinnosti se zodpovídat, se poslanci domnívají, že tato povinnost znamená " vyšší stupeň průhlednosti " v rozhodovacím procesu, což znamená "zveřejňování zápisů a postupů při hlasování na schůzích Rady guvernérů.
Poslanci dále " naléhavě žádají " Radu guvernérů, aby " přijímála svá rozhodnutí na základě hlasování ", jak stanoví článek 10 protokolu, protože tento postup může v některých případech urychlit reakci ECB na hospodářský vývoj.
Rozšíření
Pokud jde o rozšíření eurozóny, členové Hospodářského a měnového výboru podporují " zavedení eura ve všech starých i nových členských státech ", a to za předpokladu splnění stejných podmínek a konvergenčních kritérií jako v předchozích případech, přičemž musí být zajištěno rovné zacházení se všemi novými členskými státy.
Mince a bankovky
Přestože se v některých členských státech začalo diskutovat o potřebnosti euromincí nízkých hodnot a panují obavy, že po jejich zrušení vzniknou inflační tlaky v důsledku zneužívání zaokrouhlování, jsou členové výboru přesvědčeni o tom, že členské státy by měly zajistit, aby " bankovky a mince všech hodnot, zejména mince v hodnotě 1 a 2 centů a bankovky v hodnotě 200 a 500 eur, byly přijímány ve všech zemích HMU ".
Ústavní záležitosti
Prohlášení José Manuela Barrosy, budoucího předsedy Evropské komise
Prohlášení zvoleného předsedy Evropské komise p. Barrosa Představení sboru komisařů a jejich programu p. Barrosem za přítomnosti Rady Evropské unie
Rozprava: 26. října 2004
Hlasování: 27. října 2004
V očekávání hlasování o složení nové Evropské komise, které bylo na programu jednání ve středu v poledne, v úterý dopoledne její zvolený předseda José Manule BARROSO přišel poslance EP " požádat o schválení svého nového Kolegia " a zároveň stručně načrtl plán práce svého týmu na období příštích pěti let.
Jak uvedl, při sestavování nové Komise dbal na to, aby zde ženy byly pokud možno více zastoupeny než tomu bylo v minulosti, a současně se snažil o vyvážené zastoupení různých názorových proudů v podobě liberálních, sociálních či křesťanských demokratů.
Zároveň měl také na paměti svůj slib a jeho tým tedy není rozdělen na žádné " prvořadé a druhořadé " komisaře, za což Barroso sklidil pozitivní reakce ze strany veřejnosti.
V souvislosti s proběhlými slyšeními před členy parlamentních výborů pak Barroso uvedl, že reakce na ně byly " převážně pozitivní ", i když v některých případech byly konstatovány jisté " slabiny ".
Pokud jde o hlasy, které upozorňují na údajný konflikt zájmů, ty Barroso ujistil, že jeho Komise bude své pravomoci vykonávat " nestranně, odborně a transparentně ".
V souvislosti s pochybnostmi o kompetentnosti či minulosti některých kandidátů, Barroso poslance ujistil, že se " nebude bránit rezignaci žádného člena (svého týmu), pokud nebude plnit své povinnosti ".
Jak uvedl, všichni členové se mu zavázali rezignovat, pokud je o to Barroso požádá.
V případě nespokojenosti s výkony komisařů si pak předseda budoucí Komise rezervuje právo na přeskupení portfolií v průběhu funkčního období.
Pokud jde o otazníky, které se objevily v souvislosti se slyšením italského kandidáta Rocca Buttiglioneho, Barroso uvedl, že " tohoto incidentu lituje ", nicméně poslance ujistil, že by do svého týmu nepřijal nikoho, kdo vystupuje proti hodnotám obsaženým v Chartě lidských práv. Buttiglione sám, stejně jako celá Komise, se zavázali k respektování principu nediskriminace, přičemž politika nediskriminace v oblasti lidských práv bude zároveň představovat jednu z hlavních oblastí, na něž se v příštích pěti letech soustředí úsilí jeho týmu.
Kromě toho Barroso navrhnul vytvořit pro tyto otázky zvláštní skupinu, která by neměla být jen " diskuzním klubem ", nýbrž " monitorovat situaci a být politickým motorem " pokroku v této oblasti.
Dále by Barroso rád usnadnil založení Agentury pro lidská práva, která by měla vzniklout na základě agentury EU ve Vídni.
V tomto směru pak hodlá předložit odpovídající legislativní návrh.
V oblasti nediskriminace na základě pohlaví, která představuje další z priorit jeho Kolegia, pak Barroso odkazuje na Akční plán proti antisemitismu, rasismu a xenofobii a neustálou spoulupráci s EP, přičemž, jak uvedl, je připravem všechny akce v oblasti nediskriminace a ochrany lidských práv " osobně zaštiťovat ".
V reakci na některé hlasy, které volaly po reorganizaci jeho týmu, pak Barroso uvedl, že na základě informací, které má, by " změna portfolií způsobila více problému, než užitku ".
Zároveň při této příležitosti zdůraznil, že on sám, stejně jako ostatní navžení komisaři, jsou " relevantními partnery " pro ostatní evropské instituce, a podle jeho názoru jde o " akceschopný a silný tým ".
Pokud jde o další oblasti a cíle EU v nadcházejícím období, Barroso zdůraznil, že zvyšování konkurensechopnosti EU má jít ruku v ruce s realizací většího počtu iniciativ v oblasti životního prostředí, kde jako příklad " hmatatelného úspěchu " uvedl nedávnou ratifikaci Kjótského protokolu Ruskem.
Kromě toho je podle jeho názoru zapotřebí mít neustále na zřeteli potřebu zvyšovat solidaritu jak mezi různými skupinami obyvatel, tak mezi členskými státy a regiony.
Jen tak bude možno dosáhnout vyšší sociální soudržnosti Unie.
V souvislosti s budoucím rozvojem Prostoru bezpečnosti, spravedlnosti a práva v Unii pak Barroso zdůraznil význam společného postupu členských států v oblasti azylové a imigrační politiky.
Zároveň se při této příležitosti jasně vyslovil proti zřizování záchytných táborů pro uprchlíky mimo území EU.
Pokud jde o roli, kterou by Evropská unie měla hrát na mezinárodním poli, je Barroso přesvědčen, že se má snažit rozvíjet mír a stabilitu ve světě a posilovat své vztahy se třetími státy a regionálními uskupeními.
V případě USA se pak tyto vztahy mají opírat o " vzájemné pochopení ".
Budoucí předseda evropské exekutivy se dále domnívá, že na jedné straně prezidentské volby v USA a na druhé straně volba nové Evropské komise, k nimž dochází v podstatě zároveň, by měly být příležitostí k " oživení transatlantických vztahů ", přičemž je potřeba snažit se o " větší jednotu a efektivitu " svých činností.
Závěrem svého vystoupení pak Barroso poslance EP ujistil, že kromě těchto deklarovaných záměrů v různých oblastech, jedním z hlavních cílů jeho funkčního období bude vytvoření " úzkého spojenectví " mezi Komisí a Parlamentem.
Hans-Gert POETTERING (PPE/DE, DE) pak jménem svého klubu uvítal Barrosův závazek úzce spolupracovat s Evropským parlamentem, nicméně upozornil, že ho při tom evropští poslanci budou pozorně sledovat.
Zároveň Poettering vítá Barrosovo odhodlání vést silný tým, neboť podle jeho názoru Unie " potřebuje Evropskou komisi se silným předsedou ".
Nicméně při této příležitosti budoucího předsedu Komise vyzval, aby on i jeho kolegové " nezapomněli na EP, až budou mít svá místa jistá ".
Jménem svého klubu pak Poettering na členy budoucí Komise dále apeloval, aby " brali vážně " princip subsidiarity, respektovali názor jedince, pluralismus a řád, stejně jako svobodu náboženství, neboť " síla Unie spočívá v akceptování kulturních a náboženských rozdílů ".
V opačném případě by se pak podle něj Evropa " zhroutila ".
Jak dále konstatoval, v Komisi by měli být zastoupeny nejen členské státy, ale i " různá kulturní, náboženská i ne-náboženská prostředí ".
Přítomné poslance pak Poettering dále upozornil, že v případě neschválení nové Komise, budou muset všichni navžení komisaři opět absolvovat proces přezkoumávání.
V souvislosti s podpisem evropské ústavní smlouvy v Římě Poettering poukázal na skutečnost, že "o dmítnutí Komise bude v podstatě znamením, že neakceptujeme kulturní pluralismus ", a o to by byl pak proces ratifikace obtížnější.
Martin SCHULZ (PSE, DE) pak Barrosovi vytkl, že se opakuje a poslancům EP v podstatě jen prezentoval to, " co již znají ".
Podle Schulze Barroso naprosto nesplnil očekávání poslanců EP a nevzal si poučení z procesu slyšení, kdy parlamentní výbory došly k " velmi závažným " připomínkám a závěrům.
To podle Schulze představuje opravdovou " překážku " schválení nové Komise.
Připomněl dále, že EP je složen z heterogenních proudů a pokud chce Barroso získat jejich podporu, musí jim vyjít vstříc, a to ne pouze " kosmetickými změnami ".
Zdůraznil pak, že pokud nedojde ke změně portfolií, bude pro členy jeho frakce " obtížné vyslovit tomuto týmu důvěru ".
V souvislosti s nadcházejícími prezidentskými volbami v USA pak Schulz volá po zvolení Johna Kerryho, neboť ten jasně prohlásil, že válka v Iráku byla chyba.
Podle Schulze je potřeba, aby i na špici Evropské komise stál někdo, kdo bude mít odvahu říci to samé.
Závěrem svého vystoupení pak Schulz podotkl, že pokud nová Komise nezíská důvěru EP, nedojde k " institucionální krizi ", jak někteří varují, nýbrž jen bude spuštěn " normální proces ".
Graham R.
WATSON (ALDE, UK) úvodem svého projevu prohlásil, že jeho frakce " není spokojena " se všemi nominacemi na komisaře.
Podporují sice Barrosa, nicméně si však také " váží práv EP a nechtějí je porušovat ".
Jak dále uvedl, některé návrhy, které jim Barroso představil, jsou " odvážné ", ale bohužel přicházejí " dost pozdě ".
Navíc pokud jde o italského kandidáta " nic neřeší ".
Připomněl pak, že podle smluv je moc v EU rozdělena a část jí náleží i Evropskému parlamentu.
Schvalování nové Komise tedy rozhodně není jen " formálním kývnutím ", přičemž osud této Komise má " více než jednoho architekta ".
Watson je dále přesvědčen, že Rada chce, aby byl EP slabý a něketří její členové pak to samé přejí i budoucí Komisi.
Závěrem pak Watson parafrázoval Buttiglioneho, když uvedl, že členové jeho klubu " nehodlají kvůli politickému pohodlí změnit své názory ".
Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) pak Barrosa nazval " divným dirigentem ", který se dopustil několika chyb.
První takovouto chybou podle Cohn-Bendita byla skutečnost, že Barroso nereflektuje na názor poslanců EP, kteří tvrdí, že nová Komise v navrhovaném složení " nemůže fungovat ".
Dále pak Barrosovi vytýká, že objel hlavní města Evropy a žádal představitelé vlád jednotlivých států, aby zavolali poslancům EP.
V této souvislosti pak uvedl příklad britských kolegů, kteří udajně obdrželi několik takovýchto telefonátů z Downing street.
V souvislosti se třetí chybou pak Cohn-Bendit varuje před jakoukoli formou " ideologického a náboženského fundamentalismu " v Evropě.
Závěrem pak vyjádřil své přesvědčení, že odmítnutí Komise by bylo " projevem demokracie " a ne naopak.
Vzhledem k tomu, že někteří členové navrhované Komise podle poslanců EP nesplňovali stanovená kritéria, považoval Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) její nechválení za " rozumné ".
Připomněl, že již v červenci " nezanedbatelná část " poslanců EP vyslovila své pochybnosti o Barrosových záměrech, a navržené složení nového Kolegia jejich obavy jen utvrzuje.
Podle jeho názoru, v případě schválení nové Komise by se komisařem pro vnitří trh stal " fundamentalista ", v oblasti životního prostředí bychom měli komisaře, kterého tato problematika " nezajímá " a komisařka pro zemědělství zase svému rezortu " nerozumí ".
Jak Wurtz dále uvedl, za posledních 25 let ještě nikdy neviděl Komisi, která by ještě před nástupem do své funkce byla tak " nemilovaná ".
Z těchto a dalších důvodů pak členové jeho frakce odmítají zítra hlasovat pro schválení nové Komise v navrhovaném složení.
Nigel Paul FARAGE (IND/DEM, UK) pak novou Komisi nazval " nedemokratickou " institucí a požaduje, aby Barroso poslancům předložil " novou sadu kandidátů ".
Evropská komise je podle něj vládou Unie, která jako jediná má právo předkládat návrhy evropských zákonů, usiluje o prohlubování integrace a v podstatě je " nepřítelem " členských států.
Závěrem pak poznamenal, že v případě schvalování nové Komise to bude asi poprvé, co budou členové jeho strany (britský UKIP) hlasovat jako většina EP.
Brian CROWLEY (UEN, IE) připomněl, že některé parlamentní výbory vyjádřily pochybnosti o schopnostech určitých kandidátů na komisaře, přesto jim Barroso vyšel vstříc jen " tak na půl cesty ".
Ve svém projevu pak Crowley poukázal na potřebu " vzájemného respektu " mezi institucemi a vyzval poslance EP, aby zkusili " stát se hlasem nového světa, hlasem toleranc e".
Luca ROMAGNOLI (NI, IT) jednoznačně prohlásil, že Barrosovu Komisi nepodpoří, neboť podle jeho názoru představuje " protievropské zájmy " a je " plná antievropských idejí ".
Je také přesvědčen, že vzhledem ke skutečnosti, že Barroso podporoval preventivní úder na Irák, je spoluzodpovědný za " poškození reputace našeho kontinentu ".
V průběhu této diskuze se svým příspěvkem vystoupil také Jan ZAHRADIL (PPE/DE, CZ), který upozornil na skutečnost, že " smlouvy mohou být měněny jen jednomyslně ".
To se samozřejmě týká i Smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu.
Pokud se tedy alespoň jeden členský stát vysloví proti jejímu přijetí, není možné, aby někdo tvrdil, že i tak může vstoupit v platnost.
Neratifikace podle něj naprosto jednoznačně znamená, že tato smlouva " neplatí ".
Jan Zahradil dále doufá, že Evropská komise nepřipustí takovéto " ohýbání " smluv, připraví se také na možnost odmítnutí návrhu evropské ústavy a pokud k tomu opravdu dojde, nabídne odpovídající alternativu.
Závěrem vyjádřil svou naději, že Evropská komise bude " katalyzátorem diskuze " o budoucnosti Evropy a sehraje v ní " pozitivní roli ".
Volba Evropské komise odložena
27. října 2004
Evropský parlament byl ve středu svědkem mimořádně "živého" jednání, na němž mělo dojít ke hlasování o schválení nové Evropské komise ve složení navrženém jejím budoucím předsedou, José Manuelem BARROSEM .
Prohlášení zvoleného předsedy EK José Manuela Barrosa
Vzhledem k náznakům, že výsledek onoho hlasování by pro evropské instituce s velkou pravděpodobností " nebyl pozitivní ", se po konzultaci s představiteli parlamentních politických klubů a předsedou EP Barroso rozhodl svůj návrh stáhnout .
Jak uvedl ve svém krátkém vysvětlujícím prohlášení, " nepředloží návrh nové Komise " k souhlasu poslanců, neboť " potřebuje více času, aby se mohl poradit o jejím složení a aby pro ni také získal větší podporu" .
Poslední události podle něj ukázaly, že Evropský parlament hraje při řízení Evropské unie " životně důležitou roli ", za což od poslanců sklidil bouřlivý aplaus.
Barroso je " poctěn ", že mu evropští poslanci v červenci tohoto roku vyslovili svou důvěru a připomněl, že se již tenkrát zavázal s EP " aktivně spolupracovat na posílení demokratického charakteru evropské integrace ". "
Můžete se mnou počítat ", prohlásil na závěr svého proslovu a ujistil tak poslance, že se i v budoucnu bude vždy snažit nabídnout " konstruktivní návrhy pro blaho evropského kontinentu ".
Pozice Rady EU
Atzo NICOLAÏ pak jménem Rady uvedl, že nastalou situaci " chápe " a v jejím důsledku pak " Prodiho Komise zůstane ve funkci tak dlouho, jak bude potřeba ".
Martin SCHULZ (PSE, DE) následně požádal předsedu EP o přerušení zasedání, aby se jeho frakce mohla sejít k mimořádné poradě.
Poté, co jeho žádost podpořil i zástupce nejsilnější parlamentní frakce, Hans-Gert POETTERING (PPE/DE, DE), bylo zasedání přerušeno a poslanci se pak opět sešli po poradě Konference předsedů všech politických klubů v EP ve 12 hodin.
Stanoviska politických skupin
Po tomto krátkém přerušení pak předseda EP Josep BORRELL předal slovo zástupcům politických skupin, aby plénum seznámili se svými závěry.
Hans-Gert POETTERING (PPE/DE, DE) na adresu budoucího předsedy Komise vyslovil své uznání, že se " chopil iniciativy " a dokázal tak, že opravdu bude " silným vůdcem ", pod jehož vedením si lze představit " silnou Evropskou komisi ".
Jak dále uvedl, jsme právě svědky " parlamentarizace " v rámci EU, což by ještě před pár lety bylo jen obtížně představitelné.
Zdůraznil také, že je na Barrosovi, aby vyvodil důsledky ze všech parlamentních slyšení a ve spolupráci s Radou pak přišel s odpovídajícím řešením.
V souvislosti s podpisem evropské ústavní smlouvy v Římě a s ohledem na budoucnost evropské integrace je pak podle Poetteringa zapotřebí usilovat o " silnou Komisi a silný Evropský parlament ".
Závěrem Barrosa ujistil, že na cestě k tomuto cíli může počítat s podporou celé jeho frakce.
Martin SCHULZ (PSE, DE) pak Barrosa ujistil, že rozhodnutí jeho frakce je výsledkem dlouhých a živých jednání a pečlivých úvah, při nichž její členové mj. brali v úvahu skutečnost, že se tak postaví i proti vlastním, sociálně-demokratickým, kandidátům.
Nicméně takové Komisi, kterou jim Barroso ještě včera navrhoval, by jeho klub " nemohl dát svou důvěru ".
Dnes však Schulz může s uspokojením konstatovat, že z toho budoucí předseda evropské exekutivy vyvodil " ty správné důsledk y".
Barrosovo rozhodnutí představuje " správný krok " k tomu, aby nová Evropská komise nakonec získala v EP " širokou podporu ".
Zároveň však Schulz upozornil, že sice Barrosovi členové jeho frakce " nabízejí ruku spolupráce ", očekávají ale také, že jejich názory budou brány vážně.
Závěrem pak Barrosa vyzval, aby jim příště nenabízel stejnou Komisi, ale " aby přišel s návrhem, který otevře možnost získat širokou podporu ".
Podle Grahama R.
WATSONA (ALDE, UK) EP právě prošel " zkouškou vůle a jeho vůle zvítězila ".
Jak zdůraznil, členové tohoto shromáždění nežádají o nové pravomoci, chtějí jen, aby jejich názor byl brán v potaz.
V této souvislosti pak poukázal na skutečnost, že v podstatě až do posledního okamžiku panovaly neustálé pochybnosti, zda si poslanci EP opravdu budou stát za svým názorem.
Watson pak odmítl včerejší Barrosův výrok, že " hlasovat proti navržené Komisi by nebylo evropské ".
Naopak je přesvědčen, že dnes " povstal hlas demokracie a byl slyšet po celé Evropě ". "
Naše síla je Vaší silou ", dodal Watson s poukazem na skutečnost, že jeho frakce sice Barrosa podporuje, ten však tuto podporu potřebuje a musí se o ni i zasloužit.
Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) pak slovy "p ochopit porážku je připravit se na vítězství " citoval Mao Ce-tunga.
Jak dále uvedl, " dobytí EP je dlouhým pochodem ", ale skupina Zelených/Svobodné evropské aliance je připravená v tom Barrosovi pomoci.
Členové této frakce dále žádají o navržení " kompetentních a silných komisařů ", přičemž Cohn-Bendit Barrosa ujistil, že pokud bude proti nějaké kandidatuře, " může se opřít o jejich podporu ".
Doporučil mu také, aby si přečetl návrhy usnesení, o nichž měl dnes EP hlasovat, neboť představují " vodítko, jak budou poslanci postupovat při posuzování příštích návrhů ".
Pro Francise WURTZE (GUE/NGL, FR) je dnešní den " vítězstvím demokracie " a zároveň povzbuzením do budoucna.
Hlavní přínos této situace pak vidí v rozpoutání " reálné debaty " o budoucnosti Evropy na půdě tohoto shromáždění.
Podle Jense-Petera BONDEHO (IND/DEM, DK) pak nastalá situace jen ukázala, " kdo tu pořád velí ".
Ve svém vystoupení pak vyzval, aby do procesu jmenování komisařů byly " aktivněji zapojeny národní parlamenty ", neboť to je podle něj způsob, jak si Evropská komise může zajistit podporu EP.
To samé pak platí i pro předkládání legislativních návrhů, které Bonde doporučuje vypracovávat pracovními skupinami složenými mj. i ze zástupců národních parlamentů.
Jak dále uvedl, není zastáncem " křížové války " proti jednotlivým komisařům, ale rozhodně se staví proti dalšímu posilování " obludy ", jež v jeho očích Komise představuje.
Závěrem pak Barrosovi vyjádřil své poděkování, neboť podal " důkaz, že je schopen EP naslouchat ".
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) by bývala o nové Komisi raději hlasovala, nicméně Barrosovo rozhodnutí přijímá a zároveň oceňuje jeho klid a odvahu s takovýmto návrhem přijít.
Uvedla dále, že ctí Barrosovu volbu, ale on také musí respektovat přání celé společnosti, která se dovolává " větší míry subsidiarity " a " transparentnější Komise ".
Podle jejího názoru pak Prodiho komise má být ve funkci jen na dobu " nezbytně nutnou ", tzn. do příštího plenárního zasedání EP, na němž Barroso bude muset představit své nové návrhy.
Je přesvědčená, že Evropská komise musí " naslouchat " Evropskému parlamentu, je však proti jakémukoli " vydírání ".
Marek CZARNECKI (NI, PL) pak upozornil, že rozhodnutí, kdo bude členem Evropské komise, dělají vlády členských zemí a Barrosův " manipulační prostor není moc velký ".
Podle něj by se tohle rozhodování nemělo moc prodlužovat, neboť je jasné, že " potřebujeme silnou Komisi, přičemž EP právě dokázal, že on silný je ".
Závěrem pak budoucímu předsedovi Komise vyjádřil svou úctu a dodal, že si " velmi váží Barrosovy práce a povahy, která jeho činy jasně prosvitla ".
Sdělení
Návštěva nizozemské královny Beatrix I.
Projev Jejího Veličenstva nizozemské královny Beatrix
Rozprava: 26. října 2004
V rámci slavnostního zasedání Evropského parlamentu dnes v poledne před poslance EP se svým projevem předstoupila Její Veličenstvo nizozemská královna Beatrix I..
Ve svém projevu především zdůraznila význam rozšířené Evropské unie a uvedla, že nové členské státy vždy patřili do Evropy.
Při této příležitosti dále vyjádřila svůj obdiv nad úsilím a celou řadou opatření, jež noví členové museli vynaložit a zavést, aby svou integraci dotáhli do zdárného konce.
Jak uvedla, podle některých hlasů celkový proces integrace pokračuje příliš rychle, podle jiných naopak příliš pomalu.
V každém případě si však musíme uvědomit, že " úspěch je často spojený s překonáváním překážek, které by nám však neměly brát odvahu, ale naopak by nás měly spíše dále motivovat ".
Za jeden z nejdůležitějších aspektů evropské integrace pak považuje skutečnost, že Evropa je dnes " sjednocená ve své rozličnosti ", přičemž identita členských zemí, stejně jako jejich jazyk a kulturní dědictví jsou důležitou součástí rozšířené Unie.
V této souvislosti pak nizozemská panovnice zdůraznila potřebu uznání jazyků všech členských států v rámci EU a apelovala především na mladé lidi, aby studiu jednoho či více cizích jazyků věnovali zvýšené úsilí.
Je totiž přesvědčená, že " dobrá vzájemná komunikace je základem dobrého vzájemného porozumění " mezi národy.
V závěru svého projevu pak uvedla, že evropské instituce jsou podle ní " pilířem evropské civilizace " a Evropský parlament, coby zástupce 450 miliónů evropských občanů, je pak zdrojem určité inspirace o tom, jak by měla vypadat Evropa dneška, v níž si přejeme žít.
Královna Beatrix I. (plným jménem Beatrix Wilhelmina Armgard, princezna oranžsko-nasavská, princezna z Lippe-Biesterfeldu) stojí v čele Nizozemského království od 30. dubna 1980, kdy po abdikaci své matky nastoupila na trůn.
Podrobnější informace o nizozemské panovnici a její královské rodině jsou k dispozici na webové stránce http://www.koninklijkhuis.nl/UK/welcome.html .
Vnější vztahy
Dohoda o partnerství a spolupráci
HLASOVÁNÍ
Elmar BROK (PPE/DE, DE)
Návrh rozhodnutí Rady a Komise týkající se o návrzích rozhodnutí Rady a Komise o uzavření Protokolu k Dohodám o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Arménie, Republikou Ázerbajdžán, Gruzií, Republikou Kazachstán, Kyrgyzskou republikou, Republikou Moldova, Ruskou Federací, Ukrajinou, Republikou Uzbekistán na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
Dok.: A6-0023/2004
Procedura : Konzultace
Hlasování: 26. října 2004
Poslanci EP v úterý schválili návrh usnesení, jež jménem Zahraničního výboru předkládá Elmar BROK (PPE/DE, DE), o dohodách o partnerství a spolupráci Evropských společenství s Ruskem, Gruzií, Kyrgyzstánem, Moldávií, Arménií, Kazachstánem, Uzbekistánem, Ázerbajdžánem a Ukrajinou.
V souladu s ustanovením čl.
6, odst.
2 Aktu o přistoupení má zmíněné usnesení za cíl rozšířit platnost těchto dohod, jež EU s těmito bývalými sovětskými svazovými republikami podepsala v polovině devadesátých let, i na nové členské státy EU.
Hlasování o žádostech na naléhavý postup
HLASOVÁNÍ
Hlasování: 26. října 2004
V souladu s ustanovením čl.
134 svého Jednacího řádu dne 26. října poslanci EP hlasovali o žádostech o použití naléhavého postupu v případě čtyř legislativních návrhů.
V případě dvou žádostí Rady Evropské unie o naléhavý postup týkající se :
Evropské agentury pro obnovu, a
Nástroje pro finanční podporu (společenství tureckých Kypřanů)
se však poslanci vyslovili proti .
Evropský parlament pro utužení vztahů s Indií
HLASOVÁNÍ
Emilio MENÉNDEZ del VALLE (PSE, ES)
Zpráva o návrhu doporučení Evropského parlamentu Radě o vztazích mezi Evropskou unií a Indií
Dok.: A6-0024/2004
Procedura : Podnět
Rozprava: 27. října 2004
Hlasování: 28. října 2004
S ohledem na 5. vrcholnou schůzku EU-Indie, která by se měla konat 8. listopadu Evropský parlament schválil své doporučení Radě, aby přijala rozhodnutí povýšit vztahy EU–Indie na " strategické partnerství ".
Poslanci si přejí, aby Unie rozvíjela strategické spojenectví s Indií v zájmu podpory míru, bezpečnosti, lidských práv a demokracie.
Vedle dalšího prohlubování bohatých obchodních vztahů poslanci rovněž volají po zesílení vztahů na ostatních klíčových úrovních, tj. na úrovni politické, kulturní, sociální atd..
V oblasti bezpečnosti pak doporučují posilovat vzájemnou spolupráci při " předcházení konfliktům a při politické a hospodářské obnově a rekonstrukci po ukončení konfliktu ".
Dále pak Radu žádají, aby zvláštní pozornost byla také věnována řešení globálních problémů, jako je nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, terorismus a organizovaná trestná činnost.
Poslanci navrhují " rozšíření mandátu " společné pracovní skupiny EU–Indie pro boj proti terorismu a jeho větší zaměření na " praní peněz, využívání počítačových sítí teroristy a propojení terorismu a obchodu s drogami".
V této souvislosti pak také požadují, aby byla podpořena žádost Indie o „ statut privilegované země “ v rámci Europolu.
Vzhledem ke skutečnosti, že " Spojené státy přijaly rozhodnutí znovu zahájit vývoz jaderné a jiné špičkové technologie do Indie " se poslanci se domnívají, že spolupráce v oblasti bezpečnostní politiky je " o to naléhavější ".
Pokud jde o otázku Kašmíru, EP velice vítá dialog mezi Indií a Pákistánem a doufá ve " zdárné dosažení žádoucích výsledků ".
Kromě toho, poslanci vyzývají Unii, aby díky svým značným zkušenostem s regionální integrací, napomohla prohlubování regionální spolupráce v jihovýchodní Asii.
Podporují dále rozvíjení dialogu s Indií o průřezových otázkách, jako je " řádná správa věcí veřejných, životní prostředí, průmyslová politika, otázky hospodářské soutěže, obranné prostředky, a o strategických odvětvích, jako je informační společnost, doprava, energetika, biotechnologie ", a také rozvíjení spolupráce v oblasti výzkumu a využívání vesmíru.
Vzhledem k organizační a institucionální restrukturalizaci a reformě OSN pak Evropský parlament podporuje pokračující dialog a domnívá se, že " při přípravě, sjednávání a uplatňování nejdůležitějších mnohostranných úmluv OSN je vhodné koordinovat postoje ".
Závěrem pak poslanci doporučovali podporovat kontakty mezi občanskou společností a oboustranné akademické výměny a posilovat kulturní vztahy, konkrétně vytvořením " Střediska EU–Indie pro indologická studia ".
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Joëlle Fiss tel.+ 32 2 28 41075 & Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
Prezidentské volby na Ukrajině
HLASOVÁNÍ
Usnesení o nadcházejících prezidentských volbách na Ukrajině
Dok.: R C6-95/2004
Rozprava: 27. října 2004
Hlasování: 28. října 2004
S ohledem na nadcházející prezidentské volby na Ukrajině poslanci EP naléhavě vyzývají ukrajinské orgány, aby " učinily přítrž pokračujícímu porušování demokratických postupů ".
Ve svém usnesení, jež Evropský parlament schválil, poslanci vyjadřují své obavy jak z mnoha případů zásahu státních orgánů ve prospěch současného předsedy vlády proti jeho hlavnímu soupeři, tak z překážek, jež jsou v několika volebních obvodech kladeny svobodě shromažďování a projevu, stejně jako svobodné a spravedlivé politické kampani.
Dále byli poslanci znepokojeni závažnými obviněními, že vláda Ukrajiny využila sdělovací prostředky a veřejné administrativní zdroje k podpoře jednoho z kandidátů na prezidenta, a také skutečností, že ukrajinská tajná služba zahájila vyšetřování studentské skupiny Pora, která podporuje opozici, pro podezření z terorismu.
V souvislosti s tímto pak EP ve svém usnesení zdůraznil, že " dodržování standardních mezinárodních demokratických pravidel " během volebního procesu je " nanejvýš důležité " pro další vývoj vztahů mezi Ukrajinou a Evropskou unií.
Důrazně pak vyzval Radu a Komisi, aby plně využily svých zdrojů a zajistily, aby byly splněny veškeré nezbytné podmínky pro konání svobodných a spravedlivých voleb na Ukrajině.
V případě, že tyto volby budou opravdu narušeny " výraznou manipulací ", pak EP zdůraznil nutnost " vážně přehodnotit dvoustranné vztahy " s touto zemí.
Závěrem poslanci EP vyjádřili svou podporu a ochotu pomoci ukrajinskému lidu v jeho úsilí o nastolení svobodného a otevřeného demokratického systému.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Joëlle Fiss tel.+ 32 2 28 41075 & Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
"Běloruský parlament není demokratický", tvrdí poslanci
HLASOVÁNÍ
Usnesení o Bělorusku
Dok.: R C6-94/2004
Rozprava: 27. října 2004
Hlasování: 28. října 2004
Evropský parlament schválil společné usnesení o Bělorusku, které předložily skupiny EPP-ED, ALDE, Zelení/ALE a UEN.
Hlasování se celkem zúčastnilo 491 poslanců, z nichž 449 bylo pro, 20 proti a 22 se hlasování zdrželo.
V tomto usnesení EP zdůrazňuje, že parlamentní volby a referendum konané 17. října " nesplnily mezinárodní normy demokratických voleb a nemohou být tudíž považovány za svobodné a spravedlivé ".
Poslanci jsou přesvědčeni, že parlament zvolený v Bělorusku nemá skutečný demokratický mandát zastupovat běloruský lid. Poslanci EP tudíž " neuznávají zákonnost referenda " a " nezastávají názor, že prezident Lukašenko má ústavní základ, na jehož základě může kandidovat ve volbách v roce 2006 ".
EP dále silně odsuzuje " násilné činy " konané běloruským režimem na studentech, opozičních vůdcích a novinářích, které následovaly po poklidných politických demonstracích v Minsku.
Poslanci na běloruské orgány naléhají, aby " okamžitě propustily všechny, kteří byli po demonstracích zadrženi ".
Zastávají názor, že způsob, jakým proběhly tyto volby a referendum a následné násilné činy konané na politických odpůrcích režimu, " jsou projevem dalšího posunu k ustanovení téměř diktátorského režimu prezidenta Lukašenka ".
Evropský parlament dále vyjadřuje solidaritu všem Bělorusům, kteří usilují o nezávislé, demokratické Bělorusko založené na právním státě.
Poslanci jsou přesvědčeni, že " s ohledem na tyto události musí být politika Evropské unie naléhavě přehodnocena ".
V této souvislosti Evropský parlament naléhá na představitele EU, aby " pokračovali v politice izolace vůči prezidentu Lukašenkovi a zástupcům jeho režimu, popřípadě ji posílily, bude-li to možné ", a to až do doby, kdy budou učiněny jasné kroky, které potvrdí jejich ochotu respektovat demokratické hodnoty a právní stát.
Poslanci pak EU vyzývají, aby maximálně podporovala všechny demokratické síly, jež v Bělorusku zbývají.
Tímto usnesením EP vyzývá Radu, aby " rozhodla o souboru sankcí namířených proti zástupcům běloruského režimu ", včetně rozšíření nařízení o zákazu udělování víz na orgány Běloruska, a o " zvýšení materiální podpory prostřednictvím humanitární a ekonomické pomoci obcím, které s režimem nesouhlasí ".
" S ohledem na úzké vztahy mezi těmito dvěma zeměmi " pak poslanci závěrem vyzvali současné předsednictví, aby zařadilo situaci v Bělorusku do pořadu jednání nadcházející schůzky na nejvyšší úrovni EU - Rusko, která se koná 11. listopadu v Haagu.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Joëlle Fiss tel.+ 32 2 28 41075 & Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
Životní prostředí
Nebezpečné látky vypouštěné do vodního prostředí
HLASOVÁNÍ
Giuseppe GARGANI (PPE/DE, IT)
Zpráva k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o znečištění způsobeném některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství (kodifikovaná verze)
Dok.: A6-0012/2004
Procedura : spolurozhodování
Hlasování: 26. října 2004
&
Kontrola některých chorob mlžů
HLASOVÁNÍ
Giuseppe GARGANI (PPE/DE, IT)
Zpráva k návrhu směrnice Rady o zavedení minimálních opatření Společenství na kontrolu některých chorob mlžů (kodifikované znění)
Dok.: A6-0011/2004
Procedura : konzultace
Hlasování: 26. října 2004
Poslanci v úterý v poledne schválili dvě zprávy Giuseppe GARGANIHO (PPE/DE, IT) o nebezpečných látkách vypouštěných do vodního prostředí Společenství a o Kontrole některých chorob postihujících mlže.
V případě druhé zprávy se pro schválení vyslovilo 625 poslanců, 12 bylo proti a 7 se hlasování zdrželo.
Dopad lodních sonarů na životní prostředí
HLASOVÁNÍ
Ústní dotaz Karl-Heinz FLORENZ (PPE/DE, DE)
Vliv vysokointenzivních aktivních námořních sonarů na životní prostředí
Dok.: B6-0089/2004
Rozprava: 28. října 2004
Hlasování: 28. října 2004
Evropský parlament přijal usnesení (ze 470 hlasujících bylo 441 poslanců pro, 15 proti a 14 se hlasování zdrželo), v němž vyzývá členské státy EU k přijetí moratoria na rozmísťování vysoce intenzivních aktivních lodních sonarů " do doby, než bude dokončeno celkové hodnocení jejich souhrnného vlivu na mořské savce, ryby a ostatní mořský život ".
Zároveň poslanci chtějí, aby Evropská komise vypracovala studii o možném vlivu používání těchto vysoce intenzivních aktivních lodních sonarů na mořské prostředí a aby vyhodnotila vliv stávajících metod v mořích Evropské unie.
Tohle usnesení bylo přijato na základě otázky k ústnímu zodpovězení, kterou za Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin předložil Karl-Heinz FLORENZ (PPE/DE, DE).
Poslanci v něm mimo jiné poukazují na rostoucí počet výzkumů, které potvrzují, že velmi hlasité zvuky vydávané vysoce intenzivními aktivními lodními sonary představují závažnou hrozbu pro mořské savce, ryby a jiné mořské živočichy.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Leena Maria Linnus tel. +32 2 284 2825 e-mail: mlinnus@europarl.eu.int
Zahraniční obchod
Hlasování o žádostech o naléhavý postup
HLASOVÁNÍ
Hlasování : 26. října 2004
V souladu s ustanovením čl.
134 svého Jednacího řádu poslanci EP hlasovali o žádostech o použití naléhavého postupu v případě čtyř legislativních návrhů.
V případě dvou žádostí Rady Evropské unie o naléhavý postup týkající se :
dodatečné makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině, a
dodatečné makrofinanční pomoci Srbsku a Černé hoře
se poslanci vyslovili pro jejich schválení.
Dodatečná makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině
HLASOVÁNÍ
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES)
Zpráva o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2002/883/ES poskytující další makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině
Dok.: A6-0026/2004
Procedura : Konzultace
Hlasování: 28. října 2004
Evropský parlament dnes v poledne schválil nezávazné usnesení o poskytnutí další makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Richard FREEDMAN tel. + 32 2 28 41448 e-mail indu-press@europarl.eu.int
Dodatečná makrofinanční pomoc Srbsku a Černé Hoře
HLASOVÁNÍ
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES)
Zpráva o návrhu rozhodnutí Rady o makrofinanční pomoci Srbsku a Černé Hoře, kterým se mění rozhodnutí 2002/882/ES poskytující další makrofinanční pomoc Federální republice Jugoslávii
Dok.: A6-0025/2004
Procedura : Konzultace
Hlasování: 28. října 2004
Evropský parlament dnes v poledne schválil nezávazné usnesení o poskytnutí další makrofinanční pomoci Srbsku a Černé Hoře.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Richard FREEDMAN tel. + 32 2 28 41448 e-mail indu-press@europarl.eu.int
Rozvoj a Spolupráce
Pomoc vykořeněným skupinám obyvatel v Asii a Latinské Americe
HLASOVÁNÍ
Luisa MORGANTINI (GUE/NGL, IT)
Zpráva o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2130/2001 o akcích na pomoc vykořeněným skupinám obyvatel v rozvojových zemích Asie a Latinské Ameriky
Dok.: A6-0018/2004
Procedura : spolurozhodování - první čtení
Hlasování: 26. října 2004
Schválením zprávy, kterou jménem Výboru pro rozvoj vypracovala paní poslankyně Luisa MORGANTINI (GUE/NGL, IT) poslanci EP rozhodli o prodloužení finanční pomoci vykořeněným skupinám obyvatel v rozvojových zemích Asie a Latinské Ameriky.
Tato pomoc, kterou Evropská společenství poskytují od roku 1984, je určena k podpoře návratu osob, jež byly přinuceny opustit své domovy z důvodu vedení válečných konfliktů v jejich zemi.
Součástí tohoto návrhu je pak i ustanovení týkající se pomoci určené na reintegraci demobilizovaných bývalých bojovníků.
V minulosti byla tato pomoc poskytnuta vykořeněným skupinám obyvatel v zemích, jako např. v Barmě, Afghánistánu či Kolumbii.
Na základě několika pozměňovacích návrhů, jež poslanci schválili, je platnost tohoto nařízení limitována 31. prosincem 2006.
Poslanci v této zprávě zároveň připomínají Komisi, aby alespoň jeden rok před vypršením platnosti tohoto nařízení Parlamentu a Radě předložila nezávislou hodnotící zprávu.
Rozpočtová kontrola
Jmenování člena Evropského účetního dvora
HLASOVÁNÍ
Szabolcs FAZAKAS (PSE, HU)
Zpráva o jmenování p. Kikise Kazamiase na člena Účetního dvora
Dok.: A6-0015/2004
Hlasování: 28. října 2004
Na základě zprávy, kterou jménem Výboru pro kontrolu rozpočtu vypracoval Szabolcs FAZAKAS (PSE, HU), dnes v poledne poslanci v tajném hlasování schválili nominaci Kikise KAZAMIASE na funkci člena Účetního dvora EU za Kyperskou republiku.
Hlasování se celkem účastnilo 510 poslanců, z nichž se 435 vyslovilo pro, 39 proti a 36 se hlasování zdrželo.
Jedná se již o v pořadí druhého kyperského kandidáta na tento post, přičemž prvním navrženým byl začátkem tohoto roku Constantin KARMIOS .
Na základě negativního hodnocení svého slyšení před členy Výboru pro kontrolu rozpočtu (CONT), které obdržel společně se slovenským kandidátem Júliem MOLNÁREM letos v dubnu, však svou kandidaturu ještě před závěrečným hlasováním EP stáhl.
Stejně jako v případě ostatních kandidátů, musel i Kikis KAZAMIAS nejprve odpovědět na písemný dotazník Výboru pro kontrolu rozpočtu a poté absolvoval slyšení před jeho členy.
Bližší informace o tomto slyšení jsou k dispozici na webové stránce tohoto výboru http://www.europarl.eu.int/comparl/cont/site/auditions/kazamias_en.htm.
Na rozdíl od schvalování členů Komise se v případě Evropského účetního dvora Evropský parlament vyjadřuje ke každému kandidátovi zvlášť.
Je-li stanovisko Parlamentu k nějaké nominaci záporné, předseda EP požádá Radu, aby vzala svou nominaci zpět a předložila Parlamentu novou.
Evropský účetní dvůr je samostatnou a nezávislou institucí Evropské unie.
Coby "finanční svědomí" EU kontroluje, zda Unie vynakládá prostředky ze svého rozpočtu podle rozpočtových pravidel a předpisů a na účely, pro které byly tyto výdaje určeny.
Jeho práce tak zásadním způsobem přispívá k průhlednosti hospodaření celé Unie.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Marjory van den Broeke tel.+ 32 2 28 44304 e-mail : cont-press@europarl.eu.int
Zdravotnictví a ochrana spotřebitele
Přenosné spongiformní encefalopatie a krmiva
HLASOVÁNÍ
Usnesení o návrhu nařízení Komise, kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o přenosné spongiformní encefalopatie a výživu zvířat
Dok.: B6-126/2004
Hlasování: 28. října 2004
Evropský parlament schválil usnesení, jež předložil Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, o přenosných spongiformních encefalopatiích a výživě zvířat.
Poslanci v něm vyzývají Komisi ke stažení svého návrhu nařízení, kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o výživu zvířat, neboť by podle nich mohl mít za následek snížení úrovně ochrany veřejného zdraví.
EP zde také vyslovuje " vážné pochybnosti ", zda je ve členských státech Evropské unie k dispozici dostatek " zkušených laboratorních pracovníků ", aby bylo možno provádět kontroly ve smyslu směrnice Komise 2003/126/ES.
Poslanci jsou dále přesvědčeni, že podle platné evropské legislativy musí členské státy " zakázat krmit hospodářská zvířat držená, vykrmovaná nebo chovaná za účelem výroby potravin zpracovanými živočišnými bílkovinami ".
To samé pak, až na několik výjimek, platí i pro krmení přežvýkavců.
Kromě toho poslanci žádají, aby veškerá krmiva určená pro jakákoli jiná hospodářská zvířata držená, vykrmovaná nebo chovaná za účelem výroby potravin byla podrobena přísným kontrolám a vyzývají k provedení vědecké analýzy přípustných hraničních hodnot dioxinu v rybí moučce určené ke krmení prasat a drůbeže.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Cezary LEWANOWICZ tel. + 32 2 28 44659 e-mail envi-press@europarl.eu.int
Lidská práva
Sacharovova cena za rok 2004 udělena Běloruské asociaci novinářů
28. října 2004
Vítězem letošní Sacharovovy ceny, udělované za svobodu myšlení, se stala Běloruská asociace novinářů.
Na své schůzi o tom rozhodli předsedové politických skupin EP, kteří v závěrečném kole vybírali ze tří kandidátů.
Běloruská asociace novinářů aktivně bojuje za svobodu médií.
Konkrétně monitoruje případy porušování svobody slova, přičemž své závěry publikuje na internetu, dále poskytuje právní pomoc novinářům a snaží se vyvolat nátlak na představitele státní správy, aby zrušili opatření omezující svobodu tisku.
" Udělení Sacharovovy ceny za rok 2004 Běloruské asociaci novinářů, jež bojuje za svobodu informací, kterou se prezident Lukašenko snaží potlačit, je velmi pozitivní událostí.
Výsledek posledních voleb v této zemi je důkazem, že všichni, kdo bojují za svobodu informací v Bělorusku, stejně jako všude jinde ve světě, si zaslouží naši podporu ", prohlásil při této příležitosti předseda EP Josep BORRELL .
Běloruskou asociaci novinářů na tuto cenu navrhla skupina EPP-ED.
Do posledního výběrového kola spolu s ní postoupila i čečenská bojovnice za lidská práva Natalija Jestěmirová, kterou nominovala skupina Zelených/ALE, Sergej Kovaljov, známý ruský bojovník za lidská práva, navržený Vytautasem Landsbergisem a dalšími poslanci, a kolumbijská politička Ingrid Betancourtová, kandidátka skupiny sociálních demokratů v EP.
Sacharovovu cenu, která byla poprvé udělena v roce 1988, Evropský parlament každoročně uděluje osobnosti či organizaci, která se významnou měrou zasloužila o prosazování lidských práv. Mezi oceněnými v předchozích letech najdeme mj. bývalého jihoafrického prezidenta Nelsona Mandelu (1988), československého politika a představitele Pražského jara Alexandera Dubčeka (1989), představitelku demokratické opozice v Barmě Aung San Suu Kyi (1990) či španělskou platformu boje proti terorismu ¡Basta Ya! (2000).
Cena je pojmenována po Andreji Sacharovovi, sovětském disidentovi, jaderném fyzikovi, nositeli Nobelovy ceny za mír v roce 1975, a bojovníkovi za lidská práva v Sovětském svazu, který zemřel v domácím exilu v Gorkém v prosinci 1989.
Oficiálně bude Běloruské asociaci novinářů tato cena, jež je spojena s peněžní prémií 50 000 eur, předána během plenárního zasedání EP v prosinci.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
Tříštivá munice
HLASOVÁNÍ
Usnesení Evropského parlamentu o tříštivé munici
Dok.: R C6-108/2004
Hlasování: 28. října 2004
V souladu s ustanovením čl.
115 svého Jednacího řádu ve čtvrtek odpoledne Evropský parlament schválil usnesení, v němž poslanci mj. vyzývají k " okamžitému zavedení moratoria na používání, skladování, výrobu, převoz či vývoz tříštivé munice ".
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Joëlle Fiss tel.+ 32 2 28 41075 & Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
Írán
HLASOVÁNÍ
Usnesení Evropského parlamentu o Íránu
Dok.: R C6-107/2004
Hlasování: 28. října 2004
V souladu s ustanovením čl.
115 svého Jednacího řádu Evropský parlament schválil usnesení o Íránu, v němž poslanci konstatují, že od parlamentních voleb v únoru tohoto roku se " situace v této zemi, pokud jde o výkon základních občanských práv a politických svobod, zhoršila ".
Evropský parlament je znepokojen stále častějšími zprávami o popravách vykonaných zjevně bez jakéhokoli respektu k mezinárodně uznávaným hodnotám a " ostře odsuzuje " jak " popravu Atekeh Rajabi, tak i všechny ostatní rozsudky smrti a popravy dětských pachatelů ", k nimž v této zemi dochází.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Joëlle Fiss tel.+ 32 2 28 41075 & Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
Guantanámo
HLASOVÁNÍ
Usnesení Evropského parlamentu o Guantanámu
Dok.: R C6-114/2004
Hlasování: 28. října 2004
V souladu s ustanovením čl.
115 svého Jednacího řádu Evropský parlament schválil usnesení, kterým reaguje na situaci v zálivu Guantanámo, kde stále zůstává zajato přibližně 580 osob a podle očitých svědků se s mnohými z nich " pravidelně zachází hrubě a násilně ".
Poslanci vyzývají úřady USA, aby umožnily " nestranné a nezávislé vyšetřování obvinění z mučení a zneužívání všech osob ", jež jsou na této základně Spojenými státy drženy ve vazbě.
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Joëlle Fiss tel.+ 32 2 28 41075 & Marjory van den Broeke tel. + 32 2 28 44304 e-mail : foreign-press@europarl.eu.int
Rozpočet
Příprava rozpočtu na rok 2005
HLASOVÁNÍ
Salvador GARRIGA POLLEDO (PPE/DE, ES)
Zpráva o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie pro rozpočtový rok 2005 - oddíl III ( C6-0123/2004 - 2004/2001(BUD)
Dok.: A6-0021/2004
Procedura : Rozpočtová
Rozprava: 26. října 2004
Hlasování: 28. října 2004
&
Anne Elisabet JENSEN (ALDE, DK)
Zpráva o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie pro rozpočtový rok 2005 - oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII ( C6-0123/2004 – 2004/2002(BUD)
Dok.: A6-0020/2004
Procedura : Rozpočtová
Rozprava: 26. října 2004
Hlasování: 28. října 2004
Evropský parlament ve čtvrtek v poledne hlasoval o dvou zprávách, které se týkají návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2005.
Jako první v pořadí EP velkou většinou hlasů schválil zprávu, kterou jménem Rozpočtového výboru vypracoval Salvador GARRIGA POLLEDO (PPE/DE, ES) a která upravuje rozpočet Evropské komise.
Poslanci tímto navrhují navýšit rozpočtové prostředky, které oproti původnímu návrhu Komise Rada letos v červenci snížila o 4 miliardy EUR.
Příkladem důvodu, který poslance k takovémuto kroku vedl, je zlepšení fungování strukturálních fondů, díky němuž podstatně navýšili prostředky pro rozpočtovou rubriku "strukturální akce".
Schválením této zprávy poslanci rozhodli navýšit platby v celém rozpočtu, a sice z důvodu " zajištění řádného financování a provádění deklarovaných priorit " EU, mezi kterými najdeme urychlení realizace Lisabonské strategie s cílem podpořit hospodářský růst a vytváření pracovních příležitostí, posílení spolupráce v oblasti přistěhovalectví, azylové politiky a boje proti terorismu, větší soudržnost vnějších akcí či zlepšení informační politiky zaměřené na evropské občany.
V souvislosti s informační kampaní o evropské ústavní smlouvě a vzhledem k nízké volební účasti ve volbách do EP v červnu t.r. pak EP považuje za zásadní posílit informovanost občanů Unie.
Hlavním jablkem sváru mezi EP a Radou je přitom kapitola "vnější akce".
Vzhledem ke skutečnosti, že v této rubrice není k dispozici žádná marže, se Rozpočtový výbor domnívá, že v případě financování obnovy Iráku (na něž se EU zavázala v průběhu příštích pěti let poskytnout částku ve výši 1 miliardy EUR) by měl být předmětem dohody s Radou.
Poslanci jsou dále přesvědčeni, že nové závazky by neměly být financovány na úkor starých priorit, jaké například představuje humanitární pomoc či boj proti chudobě.
Další oblast, která se jeví jako problematická, je kapitola "vnitřní politiky", neboť zde se také nepočítá s žádnou marží, jež by umožnila financovat decentralizované agentury EU.
Při stanovování stropů rozpočtových kapitol v roce 1999 se totiž nepočítalo s tím, že se počet těchto agentur tak prudce zvýší (původně jich bylo 7 oproti současným 23), což se také promítlo do počtu zaměstnanců (celkem 2 695 pracovních míst, z toho 418 by mělo být vytvořeno v průběhu roku 2005).
Finanční prostředky potřebné na pokrytí všech těchto výdajů jsou tak vysoké, že ohrožují financování jiných klíčových oblastí.
Evropský parlament, coby zastánce dobrého fungování těchto agentur, si přeje, aby otázka jejich financování byla předmětem dohody s Radou.
V oblasti "správních výdajů" pak poslanci EP vyzývají všechny instituce, aby před druhým čtením prozkoumaly všechny další možnosti úspor.
Zároveň však také doporučují schválit požadavek na financování dalších 700 pracovních míst pro Evropskou komisi, přičemž 150 by mělo zůstat jako rezerva.
Ta by mohla být využita v případě, že Komise splní určité podmínky, jako např. zvýšenou dotaci Infopointů.
Druhou zprávou týkající se návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2005, kterou ve čtvrtek v poledne EP schválil , je zpráva Anny Elisabet JENSENOVÉ (ALDE, DK).
Pro tento návrh se vyslovilo 455 poslanců, 66 bylo proti a 6 se hlasování zdrželo.
Evropský parlament tímto navrhuje poskytnout ostatním evropským institucím - Evropskému parlamentu, Radě, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, Evropskému veřejnému ochránci práv a Evropskému inspektorovi ochrany údajů - "dostatečné prostředky k uspokojení potřeb vzniklých v důsledku rozšíření a zajištění jejich řádného chodu" .
Nicméně poslanci mají za to, že žádosti o dodatečné finanční prostředky a pracovní místa by měly být podloženy zvýšenou činností dané instituce.
Očekávají také, že interinstitucionální spolupráce povede k úsporám a nabádají instituce k dalším reformám jejich správních struktur, k lepšímu využívání nových technologií a k používání reorganizace jako hlavního prostředku získávání nových lidských zdrojů.
Konkrétně se pak EP vyslovuje pro ponechání značné marže pod stropem kapitoly 5 (Administrativní výdaje) a navrhuje obnovit přibližně 10 milionů EUR z částky 15 milionů EUR, o kterou v prvním čtení Rada návrh snížila.
Další jednání o návrhu rozpočtu před jeho druhým čtením v Radě by se mělo uskutečnit 25. listopadu .
O 2. čtení návrhu rozpočtu na rok 2005 by pak Evropský parlament měl hlasovat na svém plenárním zasedání v prosinci ve Štrasburku.
Další informace a podrobné přehledy vztahující se k návrhu rozpočtu na rok 2005 jsou k dispozici na webové stránce Rozpočtového výboru
Pro podrobnější informace, prosím, kontaktujte :
Fabienne Gutmann-Vormus tel. + 32 2 28 40650 & Jean-Yves Loog tel + 32 2 28 44652 e-mail: budg-press@europarl.eu.int
NÁVRH ROZPOČTU PRO ROK 2005 (1. čtení, v miliónech EUR)
Rozpočet 2004
Limity stanovené finančním výhledem 2005
Předběžný návrh Komise 2005
Návrh Rady (1. čtení)
Rozpočtový výbor (1. čtení)
Závazky
Platby
Závazky
Platby
Závazky
Platby
Závazky
Platby
Závazky
Platby
1.
Společná zemědělská politika
46.781
45.693
51.439
50.675
50.113
49.675
49.114
50.722
50.160
1.a - Výdaje na zemědělství
40.245
40.245
44.598
43.834
43.834
42.834
42.834
.43881
43881
1.b - Rozvoj venkova
6.536
5.448
6.841
6.841
6.279
6.841
6.279
6.841
6.279
2.
STRUKTURÁLNÍ AKCE
41.035
30.822
42.441
42.378
35.396
42.379
32.396
42.378
36.219
Strukturální fondy
35.353
28022
37.246
32.390
37.246
32.390
37.246
33.213
Fond soudržnosti
5.682
2.800
5.132
3.006
5.132
3.006
5.132
3.006
3.
VNITŘNÍ POLITIKY
8.705
7.510
9.012
8.959
7.729
8.903
7.686
9.012
7.878
4.
VNĚJŠÍ VZTAHY
5.177
4.951
5.119
5.234
5.010
5.105
4.986
5.119
5.322
5.
ADMINISTRATIVNÍ VÝDAJE
6.121
6.121
6.360
6.389
6.389
6.308
6.308
6.357
6.357
6.
REZERVY
442
442
446
446
446
446
446
446
446
7.
PŘEDVSTUPNÍ POMOC
1.733
2.856
3.472
1.856
3.180
1.856
2.980
1.856
3.576
8.
KOMPENZACE
1.410
1.410
1.305
1.305
1.305
1.305
1.305
1305
1.305
CELKEM
111.404
99.806
119.594
114.235
117.242
109.568
115.977
105.221
117.195
111.264
