Parlament projednal priority rakouského předsednictví
Evropská rada
2006-01-18 - 14:26
Evropský parlament projednal priority rakouského předsednictví Evropské unie, které europoslancům představil kancléř Wolfgang SCHÜSSEL.
Vídeň se podle jeho slov chce zaměřit na zajištění zdrojů energie, podporu hospodářského růstu a vytváření nových pracovních příležitostí, dosažení konečné dohody s Parlamentem o novém sedmiletém rozpočtu Unie na léta 2007-13 a posun v diskusi o budoucnosti evropské integrace včetně ústavy.
"Chceme, aby na konci našeho předsednictví zase vrostla důvěra občanů vůči Evropské unii, vzájemná důvěra členských států i institucí" , prohlásil SCHÜSSEL .
Šéf rakouské vlády připomněl nizozemské a francouzské Ne Evropské ústavě, "svízelné přetahování" o nový rozpočet, teror v evropských metropolích i "rostoucí obavy" obyvatel z dalšího rozšíření EU.
"Ze všeho nejdůležitější je otázka, neboť její formulace vytváří kvalitu skutečnosti" , citoval SCHÜSSEL rakouského fyzika Antona ZEILINGERA .
"Proto musíme položit správné otázky" , vyzval rakouský kancléř.
"Přitom je nutné i umět naslouchat.
Evropa musí chránit, a Evropa musí přinášet užitek."
Nedávná krize kolem dodávek ruského zemního plynu na Ukrajinu a výpadky dodávek do států EU podle SCHÜSSELA dokazuje, že "zde je třeba víc Evropy".
Předsednictví hodlá usilovat o snížení závislosti na jednom dodavateli, diverzifikaci, vytváření rezerv a bezpečnost energetických sití, přičemž "jediným řešením pro Evropu jsou dlouhodobá řešení" .
To vše podle něho bude "důležité téma" březnového summitu lídrů Pětadvacítky.
Rakouský kancléř připomněl: "My jsme se rozhodli, že vystačíme bez atomu", nicméně dodal, že "bojoval o to, aby možnost volby měla každá země".
K podpoře hospodářského růstu a vytváření nových pracovních příležitostí SCHÜSSEL poznamenal, že "mnoho lidí má pocit, že tu Evropa pro nás nedělá dost".
Rakouský kancléř poukázal na příslušné programy, které předložily všechny vlády Unie, zároveň ale zdůraznil: "Žádný politik dnes nemůže slibovat práci.
To je neseriózní.
Můžeme ale vytvořit rámcové podmínky."
Za druhý důležitý aspekt předseda rakouské vlády označil podporu malých a středních podniků: "Malé a střední firmy jsou jedinou továrnou na práci, to oni jsou zakladatelé.
Jsou spícím o obrem, kterého musíme probudit" , konstatoval s tím, že i proto je nutné zlepšit jejich přístup ke kapitálu, k vědě a rozvoji, k regionálním fondům a strukturálním programům a odbourat byrokratické překážky, s nimiž se potýkají ( "cut the red tape" ).
Důležitou roli podle SCHÜSSELA nicméně musejí sehrát i evropští sociální partneři: "Demokracie a tržní hospodářství jsou možné jen se svobodnými a nezávislými sociálními partnery."
K návrhu směrnice o službách, již europoslanci v plénu projednají na druhém únorovém zasedání ve Štrasburku, SCHÜSSEL prohlásil: "Jsem pro rozhodný boj proti sociálnímu dumpingu a pro ochranu veřejných služeb.
Jde o rovnováhu mezi otevřením (trhu) a ochranou."
"Klíč ke všemu je ale dostatečný růst" , upozornil SCHÜSSEL .
"I chytře a správně provedené rozšíření může růst v Evropě posílit" , dodal s tím, že pokud k 3procentnímu růstu hospodářství přibude jednoprocentní nárůst zaměstnanosti, lze do pěti let snížit počet 19 milionů nezaměstnaných v EU na polovinu.
K návrhu nového sedmiletého rozpočtu Unie SCHÜSSEL europoslancům řekl: " Hledáme a potřebujeme spolupráci s vámi v Evropském parlamentu."
"Finanční výhled na sedm let přináší jistotu a plánovatelnost" , dodal rakouský kancléř s tím, že si je vědom nespokojenosti řady poslanců s kompromisem členských států.
"Kdo ale například chce víc výzkumu, musí začít u národních rozpočtů."
SCHÜSSEL zároveň zopakoval svůj názor, že "Evropa potřebuje silnější vlastní financování.
Není možné, abychom všechno, co pro Evropu potřebujeme, vykrajovali z beztak napjatých národních rozpočtů."
Silnější vlastní financování podle rakouského kancléře "možná není všude populární, ale nutné.
Mým úkolem coby předseda ale není říkat, co je populární, nýbrž to, co je nutné."
Za absurdní v této souvislosti označil nezdaňování krátkodobých finančních spekulací či mezinárodní letecké a lodní dopravy: "Kdo chce silnou Evropu, ten se nesmí bát tyto otázky nastolit."
"Nová Evropa potřebuje i novou pospolitost institucí" , apeloval SCHÜSSEL s tím, že "všichni sedíme na jedné lodi".
Pro rakouského kancléře podle jeho slov platí motto: "Nesázet na vyhrocenou konfrontaci, ale ruku v ruce spolupracovat."
SCHÜSSEL dále vyzval: "Musíme také naslouchat, když si občané stěžují na plýtvání a zneužívání."
I proto by podle něho mohly být informace o udělování subvencí veřejné: "Koneckonců pracujeme s daňovými prostředky Evropanů."
SCHÜSSEL připomněl i diskuse o Evropské ústavě: "Máme za úkol vést o ní diskusi společně s Komisí, Evropským parlamentem, národními parlamenty a samozřejmě evropskou veřejnosti."
Rakouský kancléř ocenil "vyváženou a dobrou zprávu" Andrewa DUFFA (ALDE, UK) a Johannese VOGGENHUBERA (Greens/EFA, AT) o ústavy, kterou Parlament projedná na lednovém zasedání.
"Tato diskuse nesmí být elitářský diskurs.
Evropané touží po účasti a participaci.
Nejde přitom jen o jeden text, jde o mnohem víc: Jde o naši identitu, o to, co nás spojuje a niterně drží pohromadě.
Jde také o spravedlivé rozdělení úkolů."
Podle SCHÜSSELA jde i o "hranice Evropy, limity, kritéria absorpční schopnosti Unie".
Tyto hranice podle něho nemohou určovat zeměměřiči a zeměpisci: "To je politické téma."
Rakouský kancléř rovněž poukázal na vnější i vnitřní viditelnost Evropy.
"Považuji za chybu jednat jen v Bruselu a ve Štrasburku.
Evropa musí jednat i u svých hranic."
Podle SCHÜSSELA jde i o "evropský životní styl" : "Nikdy jsem nepochopil, proč USA mohou být hrdí na svůj american way of life a my v Evropě se nikdy neodvažujeme hrdě poukázat na náš životní model: mír, bezpečnost, demokracie, lidská práva, soldiarita - to není samozřejmost."
V rozpravě německý poslanec Hans-Gert POETTERING jménem poslaneckého klubu lidovců-evropských demokratů (EPP-ED) označil "důvěru občanů" za klíčový pojem evropské integrace.
Ke vzájemné důvěře vyzval i šéfy států a vlád Pětadvacítky.
"Bez Evropy nebude odpovědí na velké výzvy."
Unijní instituce jsou podle něho nutné, "aby některé státy nemyslely, že mohou jiným něco nakazovat".
Jako příklad uvedl výrok nizozemského ministra zahraničí Bernarda BOTA , že Evropská ústava je "mrtvá" , který označil za pokus vnutit ostatním svůj názor.
Německý poslanec Martin SCHULZ jménem klubu socialistů (PES) konstatoval, že Evropané chtějí větší hospodářský růst, více pracovních příležitostí, větší bezpečnost uvnitř Unie i ve světě za přispění Evropy.
Evropský parlament chce proto tyto položky v dlouhodobém rozpočtu posílit.
Lídři Pětadvacítky se nicméně na prosincovém summitu podle něho rozhodli pro opak: "Na růst a zaměstnanost oproti Parlamentu: minus 35 miliard eur.
Na policejní a soudní spolupráci: minus 7,5 miliard eur.
Na mezinárodní politiku: minus 12,8 miliard eur."
SCHÜSSELOVI vytkl: "A vy jste výdaje na všechny oblasti, které teď označujete za budoucí úkoly svého předsednictví, vlastním hlasem masivně zkrátil."
Britský poslanec Graham R.
WATSON jménem evropských liberálů (ALDE) SCHÜSSELOVI řekl: "Vaším hlavním úkolem je dosáhnout dohody o výdajích na 7 let.
Přitom jste podpořil pokus rozpočet snížit na úroveň, která neuspokojí evropské lídry, natož občany.
Budeme hlasovat proti tomuto kompromisu."
Kritizoval rovněž SCHÜSSELOVY nedávné výroky o jurisdikci Evropského soudního dvora (ESD) a rakouské plány prodloužit tzv. přechodná období pro volný pohyb pracovníků: "Liberálové odmítají zacházení s občany nových zemí jako s občany druhé třídy."
Německý poslanec Daniel Marc COHN-BENDIT jménem klubu Zelených (Greens/EFA, DE) parafrázoval "mého přítele" Alberta EINSTEINA : "Mnoho věci, o nichž se nemluví, je třeba prověřit."
U zdrojů energie je podle něho nutné se jasně rozhodnout mezi "starou a obnovitelnou energií neboli mezi atomem a vodou".
Malé a střední podniky podle něho potřebují i jistotu; u směrnice o službách je nutné vyřešit otázku principu země původu, jehož aplikace by "vedla ke zničení sociálních jistot" .
Jasný signál žádal i vůči americké tajné službě CIA.
Francouzský komunista Francis WURTZ jménem frakce Konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice (GUE/NGL) ocenil SCHÜSSELOVU poznámku, že Evropská ústava by měla reagovat na obavy občanů.
"V současné atmosféře nespokojenosti a nedůvěry ale samotná slova už nestačí."
Evropskou komisi vyzval ke stažení návrhu směrnice o službách.
Předsednictví podle něho neobnoví důvěru občanů v Unii, pokud "neskoncuje s neoliberálním přístupem".
Roger Maurice KNAPMAN jménem euroskeptické frakce Nezávislí/demokracie (IND/DEM, UK) připomněl, že pro ni bylo britské předsednictví "takovým úspěchem, takže jsme navrhovali jeho prodloužení" .
Rakouské předsednictví je proto "druhou volbou".
Unii označil za "velmi nákladný klub".
Italská poslankyně Cristiana MUSCARDINIOVÁ jménem frakce Unie pro Evropu národů (UEN) vyjádřil plnou důvěru v rakouské předsednictví.
Evropa podle ní musí najít "novou sílu a vůli ke spolupráci".
Předsednictví vyzvala, aby předložilo "zesrozumitelněný" návrh Ústavy.
Rakušan Hans-Peter MARTIN za nezařazené poslance (NA) obvinil SCHÜSSELA z neprůhledného subvencování rakouských manažerů, politiků a novinářů: "Otevřete dveře, zajistěte skutečnou transparentnost."
Z českých poslanců v rozpravě vystoupili Jana BOBOŠÍKOVÁ (NA) a Josef ZIELENIEC (EPP-ED):
BOBOŠÍKOVÁ vyjádřila očekávání, že Rakouskou "najde odvahu říci nahlas, že text (Evropské ústavy), který politici vnucují občanům, je nesrozumitelný, nespravedlivý a hlavně neřeší krizi současné Evropské Unie."
Tato nezařazená poslankyně za Nezávislé podle svých slov doufá, "že Rakousko nepůjde ve šlépějích svých předků, ale navrhne přepsání Evropské ústavy.
Tak, aby byla praktická, krátká, srozumitelná a pro všechny spravedlivá."
ZIELENIEC upozornil na úskalí, která podle něho skrývají snahy "vést další a další debatu o očekáváních občanů a později připravit nový text" o Ústavě řešící jak reformu institucí, tak hospodářské, sociální či bezpečnostní problémy.
"Vydáme-li se na tuto cestu, budeme opakovat chybu, která byla u příčiny neúspěchu loňských referend" , varoval tento poslanec za SNK-ED s tím, že je třeba oddělit ústavní rámec, tedy první a druhou část, od společných politik ve třetí části: "Budeme-li chtít vyřešit všechno najednou, znovu nevyřešíme nic."
2006-01-18
Rozprava: 18.
1.
2006
Hlasování: 18.
1.
2006
20060113IPR04287 Rakouské předsednictví Rady Evropské unie Pracovní program rakouského předsednictví EU Rakousko musí dosáhnout souhlasu EP s dlouhodobým rozpočtem Unie
CS
1
LINK
http://www.eu2006.at/en/index.html?null
CS
2
LINK
http://www.eu2006.at/en/The_Council_Presidency/Priorities_Programmes/index.html?null
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060103STO04010 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
