Týden v EP : 13-09-2004(s)
EVROPSKÝ PARLAMENT
Redakce:
Jitka Špačková
Sekretariát:
Zuzana Slunéčková
Brusel:
Štrasburk:
PHS 6A09
IPE3 F03/018
B-1047 Bruxelles
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tél.
(32-2) 284 48 99
Tél.
(33) 3 88 17 34 77
Fax (32-2) 284 92 53
Fax (33) 3 88 17 29 01
e-mail: Tisk-cs@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_cs.htm
Redakční uzávěrka: 16. září 16.30 hodin
Politické skupiny Stav k 16.09.2004
PPE-ED
PSE
ALDE
Zelení/ ALE
GUE/ NGL
IND/ DEM
UEN
NI
celkem
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
celkem
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Politick é skupiny
PPE-DE
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů
PSE
Skupina sociálních demokratů v Evropském parlamentu
ALDE/ADLE
Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu
GUE/NGL
Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice
Zelení/ALE
Skupina Zelených/Evropské svobodné aliance
UEN
Skupina Unie pro Evropu národů
IND/DEM
Skupina nezávislých/demokracie
NI
Nezařazení poslanci
Sdělení
Minuta ticha za oběti terorismu
13.
09.
2004 ve 12.00 hodin
Úvod plenárního zasedání EP minulý týden v pondělí jeho předseda, Josep BORREL (PSE, ES), věnoval památce na oběti teroristických útoků, jež se odehrály 11. září 2001 v New Yorku a tři roky nato, 11. března letošního roku, na železničním nádraží Atocha v Madridu.
BORRELL dále připomněl další útoky, k němž došlo v nedávné době v Iráku, v Rusku, na Středním východě či v Indonésii, kde se útočníci terorem snaží prosadit svůj náhled na svět, a vyjádřil také politování nad nehodou vrtulníku, při níž o minulém víkendu v Řecku zahynul ortodoxní patriarcha Egypta.
Předseda EP při této příležitosti vyzval únosce jak dvou italských spolupracovnic nevládních organizací, které se na území Iráku věnovaly humanitární činnosti, tak dvou francouzských novinářů, jejichž cílem bylo přinášet objektivní informace o vývoji zdejšího konfliktu, aby zadržované co nejdříve propustili na svobodu.
Z podnětu Josepa BORRELLA pak poslanci v úterý 14. září v poledne minutou ticha uctili památku obětí nedávných tragických událostí v severoosetském Beslanu.
K této výzvě předsedy EP se připojila i řada škol na území EU.
Tato společná minuta ticha byla výrazem solidarity s rodinami obětí a odhodlání bojovat společně proti terorismu.
Žádosti o zbavení imunity
Rozprava: 13.
09.
2004
V rámci svých úvodních sdělení v pondělí odpoledne předseda BORRELL plénum také oficiálně informoval o obdržení dvou žádostí o zbavení imunity poslanců EP, a sice žádost Městského soudu v Praze o zbavení imunity Vladimíra ŽELEZNÉHO (IND/DEM, CZ) a žádost spolkového Ministerstva spravedlnosti SRN o zbavení imunity Rainera WIELANDA (PPE/DE, DE).
Obě tato žádosti byly v souladu s Jednacím řádem EP postoupeny k přezkoumání Výboru pro právní záležitosti.
Návštěva iráckého prezidenta zrušena
Rozprava: 13.
09.
2004
Mluvčí EP José Manuel LIBERATO v pondělí odpoledne na tiskové konferenci oznámil, že návštěva iráckého prezidenta Ghazí ADŽIL JAVARA , původně plánovaná na středu, 15. září, byla zrušena.
Během této návštěvy si měl irácký prezident v rámci Konference předsedů vyměnit názory na vývoj iráckého konfliku s představiteli politických klubů v EP.
Priority předsednictví Josepa BORRELLA
Rozprava: 14.
9.
2004
Boj proti terorismu, problematika přesídlování firem za výhodnějšími podmínkami, vyhlídky na další rozšíření Evropské unie, proces ratifikace Smlouvy zakládající Ústavu EU, slyšení kandidátů na nové komisaře v EP, příští finanční rámec Unie, tolik některé z otázek, jež ve svém projevu v úterý dopoledne nový předseda EP, Josep BORREL L, označil za priority svého nadcházejícího 2,5 letého funkčního období.
Společnými silami proti terorismu
BORRELL ve svém projevu zdůraznil, že Evropský parlament rozhodně odmítá všechny teroristické útoky, které jsou namířeny proti základním hodnotám, na nichž spočívá EU.
Jak připomněl, jelikož se proti zločinům, jako byl ten v Beslanu, nelze bránit individuálně, přišel on sám nedávno s návrhem držet v tento den, v úterý 14. září, v poledne minutu ticha jako výraz solidarity a odhodlání, bojovat proti terorismu společnými silami.
Nicméně se BORRELL domnívá, že terorismus nelze vykořenit pomocí síly, ta totiž jen spustí spirálu dalšího násilí.
Jeden ze způsobů řešení tohoto problému pak BORRELL vidí v dalším prohlubování spolupráce ve věcech soudních a policejních a v oblasti zpravodajských služeb mezi členskými státy EU.
Delokalizace výroby
Další aktuálním problémem dneška, na nejž BORRELL ve svém projevu poukázal, je problematika přesunu výroby do oblastí, kde se nabízejí výhodnější jak pracovní, tak i daňové podmínky.
Tato delokalizace firem s sebou nevyhnutelně nese nárůst napětí v takto postižených oblastech, které podle něj rozhodně neprospívá rozvíjení sociální soudržnosti a konkurenceschopnosti evropského hospodářství, tedy společným cílům EU stanoveným Lisabonskou strategií.
Evropští občané totiž podle BORRELLA od Unie očekávají, že jim nabídne řešení problémů jejich každodenního života, a ne že jim naopak bude působit ještě další starosti.
BORRELL si dále přeje, aby se na řešení těchto a dalších aktuálních problémů aktivně podílel i Evropský parlament, který, jak doufá, se brzy rozšíří i o kolegy z Rumunska a Bulharska .
Statut poslanců EP a jazykový režim
Mezi dalšími prioritami, které se týkají samotného EP a úpravy jeho vnitřního chodu, Josep BORRELL zmínil otázku dořešení úpravy nového statutu poslanců EP a problematiku jazykového režimu.
Předseda zdůraznil potřebu opravdu transparentního statutu, který by zajistil důstojné podmínky pro práci poslanců EP.
Jak dále uvedl, 8. září t.r. se v této věci sešel s úřadujícím předsedou Rady, nizozemským premiérem Janem Peterem BALKENENDEM .
Ten podle BORRELLA přislíbil, že se bude snažit obnovit kontakty se státy, které se nedávno proti návrhu tohoto nového statutu postavily, aby zjistil důvody jejich zamítavého postoje, neboť podle BORRELLA o nich EP nikdy nebyl oficiálně informován.
Pokud jde o jazykový režim, od 1. května letošního roku se EP řídí kodexem chování o multilingvismu tak, jak o něm rozhodlo předchozí předsednictvo EP.
Jak vysvětlil, EP v současné době disponuje pouze dvěma týmy, jež jsou schopné tlumočit plenární zasedání EP v celé jeho šíři, a pokud jde o překladatele, zde je situace bohužel podobná.
V této souvislosti BORRELL dále poznamenal, že si je také vědom požadavků některých poslanců, kteří by k plénu rádi promlouvali ve své mateřštině, která však nefiguruje na seznamu oficiálních jazyků.
Vzhledem k tomu, že změna jazykového režimu je podmíněna souhlasem Rady, do doby, než bude případně dosaženo shody na změně současné úpravy, musí Předsednictvo EP aplikovat stávající systém, a to bez ohledu na své osobní pocity a názory.
Ratifikace Smlouvy zakládající Ústavu EU
Předseda EP uvedl, že v podstatě celé jeho funkční období bude poznamenáno procesem ratifikace Smlouvy zakládající Ústavu EU, která, pokud bude schválena, nevstoupí v platnost dříve než 1. listopadu 2006.
Pokud jde o roli EP v tomto procesu, zde se BORRELL domnívá, že Parlament by měl dávat impuls debatě o budoucnosti EU.
Připomněl také, že jako první plánuje toto referendum uspořádat Španělsko, a sice v únoru příštího roku.
Podle BORRELLA debata o evropské ústavní smlouvě představuje jeden z nejdůležitějších milníků v historii vývoje evropské inegrace.
Evropský parlament v této souvislosti plánuje vypracovat vlastní zprávu, jejímiž zpravodaji by měli být pánové poslanci Richard CORBETT (PSE, UK) a Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (PPE/DE, ES).
Turecko
V souvislosti s probíhající debatou o možnosti členství Turecka v EU předseda BORRELL poslance informoval, že pozval tureckého premiéra ERDOGANA, aby se 23. září osobně zúčastnil Konference předsedů EP.
V jejímž rámci by rád společně prodiskutoval vyhlídky Turecka na členství v EU ještě dříve, než Komise v říjnu zveřejní svou hodnotící zprávu a než se k této otázce vysloví v prosinci Evropská rada.
Připomněl také, že sice EP nemůže ovlivnit rozhodnutí, jestli se vstupní rozhovory s Tureckem mají zahájit či nikoli, nicméně je to právě EP, jehož souhlas je podmínkou jakéhokoli rozšíření EU.
Podle BORRELLA je potřeba si uvědomit, jaké důsledky by měl vstup Turecka na celou Evropskou unii, ale zároveň je také třeba mít na zřeteli, co by jeho odmítnutí znamelnalo pro vztahy EU s islámským světem.
Slyšení navržených komisařů
Pokud jde o slyšení kandidátů na nové komisaře před členy parlamentních výborů, která jsou plánovaná na konec září - začátek října, BORRELL by rád vyvedl z omylu všechny ty, kdož si myslí, že půjde o pouhou formalitu.
V této souvislosti pak dále apeloval na José BARROSA a na Javiera SOLANU , aby i v budoucnu dbali jak na pravidlené výměny názorů s představiteli poslaneckých klubů, tak aby o své činnosti informovali celé plénum EP.
Finanční rámec na období 2007 - 2013
Problematika příprav budoucího finančního rámce EU pro BORRELLA představuje další otázku prvořadé důležitosti, jelikož jde o to, jak stanovit rozpočtový rámec pro fungování celé Unie na období 2007-2013.
Významu této problematiky také odpovídá rozhodnutí předsedy EP ustavit v rámci EP zvláštní dočasný výbor, jež se bude touto problematikou detailně zabývat a kterému by měl také on sám předsedat.
Závěrem svého projevu předseda EP všechny přítomné vyzval ke vzájemné spolupráci, protože jen to je podle něj způsob, jak čelit společným výzvám v podobě hospodářské globalizace, chudoby, boje proti terorismu či imigračních vln.
Spravedlnost a vnitřní vĕci
Mezinárodní trestní tribunál pro bývalou Jugoslávii
Mezinárodní trestní tribunál pro bývalou Jugoslávii
Hlasování: 16.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
V souladu s čl.
131 svého Jednacího řádu Evropský parlament ve čtvrtek 16. září schválil zprávu, kterou plénu předložil Jean-Louis BOURLANGES (ALDE/ADLE), FR), předseda Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE), o návrhu nařízení Rady, kterým se zavádějí některá omezující opatření pro podporu uskutečnění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY).
S žádostí o vypracování tohoto návrhu se na Evropskou komisi obrátily členské státy v dubnu tohoto roku.
V reakci na tuto výzvu tedy Komise předložila svůj návrh nařízení (COM/2004/348), v němž doporučuje umožnit na území Unie zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů osob obžalovaných před tímto soudním tribunálem (viz. http://www.europarl.eu.int/meetdocs/2004_2009/documents/autres/CONS_CONS(2004)09430_/cons_cons(2004)09430_cs.pdf ).
Tento návrh byl v EP předmětem žádosti o naléhavý postup, aby se tak, pokud možno, snížila možnost zneužití finančních prostředků osobami obviněnými před tímto soudem.
Rozšíření
Hospodářský rozvoj kypersko-turecké komunity
Žádost o naléhavý postup - Hospodářský rozvoj kypersko-turecké komunity
Návrh nařízení Rady, kterým se zavádí nástroj finanční podpory pro hospodářský rozvoj kypersko-turecké komunity
Procedura: 2004/0145 (CSN)
Hlasování: 14.
9.
2004
HLASOVÁNÍ
Předmětem další z žádostí o naléhavý postup, kterou EP minulý týden v úterý projednával, ale nakonec ji však zamítl , byl balíček opatření, jejichž cílem je podpora hospodářského rozvoje kypersko-turecké komunity.
Následkem negativního výsledku hlasování se zpráva vrací k hloubějšímu propracování do Výboru pro zahraniční věci.
Předkládaný balíček opatření ( http://www.europarl.eu.int/meetdocs/2004_2009/documents/COM/COM_ COM(2004)0465 _/com_com(2004)0465_cs.pdf ) je reakcí na výsledek kyperského referenda z 24. dubna letošního roku.
Cílem opatření, jež v něm Komise navrhuje, je usnadnit sjednocení ostrova podporou hospodářského a sociálního rozvoje, se zvláštním důrazem na hospodářskou integraci ostrova, sbližování s acquis a zlepšení styků mezi oběma společenstvími a s EU.
Zároveň zde Komise navrhuje umožnit obnovení obchodních styků s tureckými Kypřany a ukončit tak jejich izolaci.
Vnější vztahy
Situace v Iráku
Prohlášení Rady a Komise - Situace v Iráku
Rozprava: 15.
09.
2004
Aktuální vývoj situace v Iráku byl nejprve předmětem středeční výměny názorů poslanců EP s Chrisem PATTENEM, komisařem pro vnější vztahy a společnou zahraniční a bezpečnostní politiku EU, a Bernardem BOTEM , ministrem zahraniční a představitelem současného nizozemského předsednictví Rady EU.
Rada
Úvodem této diskuze Bernard BOT vyjádřil politování nad pokračujícím násilím v Iráku i nad skutečností, že členské země v nedávné době nedokázaly najít v otázce řešení iráckého konfliktu společnou řeč.
Zároveň však zdůraznil, že dnes je EU odhodlaná poskytnout iráckému lidu konkrétní podporu.
Jak dále připomněl, klíčovým měsícem pro Irák byl bezesporu měsíc červen.
Právě 8. června totiž Rada bezpečnosti OSN přijala rezoluci č. 1546 a dvacet dní nato byla obnovena survernita Iráku, přičemž jeho novým premiérem se stal Ajad ALAVI .
Tyto červnové události kromě toho také pomohly členským státům EU překonat své názorové rozdíly na přístup k řešení tohoto konfliktu, což se znatelně projevilo již při prvním zasedání Rady EU pro Všeobecné záležitosti a vnější vztahy na počátku nizozemského předsednictví.
Během tohoto jednání Rada schválila jak střednědobou strategii, kterou jí předložil Javier SOLANA společně s Chrisem PATTENEM , tak sdělení Komise, které stanovuje jasný rámec pro pomoc EU.
Ta by měla být založena na aktivní spolupráci EU s OSN a na navázání dialogu s iráckými úřady, který by pomohl přesněji stanovit oblasti, v nichž by EU mohla Iráku nabídnout svou pomoc.
Za tímto účelem už tam ostatně byla vyslána zvláštní informační mise.
Kromě pozitivních vyhlídek do budoucna však BOT zmínil i stinnou stránku iráckého konfliktu - pokračující násilí a únosy Evropanů i samotných Iráčanů, a stálé útoky na ropovody, které jsou v podstatě útoky proti celému hospodářství a procesu obnovy.
Jak dále uvedl, situace ve Falludji, Nadjafu či Bagdádu i nadále vzbuzuje obavy a sektářské násilí rozhodně není v zájmu Iráku.
BOT dále připomněl svou srpnovou návštěvu v Iráku, během níž se setkal s nejvyššími představiteli tohoto státu, kteří mu zdůraznili své přání, aby EU v Iráku hrála jasnou a viditelnou roli.
BOT se jim naopak při této příležitosti svěřil s obavami EU ze znovuzavedení tresu smrti.
Pokud jde o možnosti konkrétní pomoci, které byly definovány na základě závěrů oné zvláštní informační mise, BOT zmínil např. školení policistů, prosazování principů právního státu, vzdělávání soudců a žalobců, technickou pomoc v oblasti soudního lékařství a exhumace těl, uložených v hromadných hrobech, pomoc s organizací a dozor během voleb, demobilizace milicí, podporu s budováním civilní správy či posílení kapacity různých ministerstev.
V každém případě je však potřeba, aby činnost EU vykazovala nějakou přidanou hodnotu, aby mezi různými akcemi byla zajištěna synergie a v neposlední řadě, aby to vše mělo i náležitou oporu v rozpočtu.
Jinak EU nebude moci splnit, co slíbila.
Závěrem pak BOT poslance EP informoval, že pozval iráckého premiéra, aby se zúčastnil zasedání Evropské rady, které se bude konat 5. listopadu.
Při této příležitosti by mu BOT totiž chtěl předložit již konkrétní návrhy, jak pomoci s obnovou Iráku.
Komise
Podle Chrise PATTENA je irácký konflikt bezesporu jedním z nejsložitějších, kterým EU musela čelit.
Zároveň se na tomto případu ukázalo, že EU nemůže mít opravdovou společnou politiku v této oblasti, pokud mezi členskými státy existují zásadní rozpory.
Podle PATTENA teď nastala doba, kdy je potřeba se zamyslet a snažit se odpovědět na otázky, zda je terorismus na ústupu, jak jsme na tom s budováním mostů mezi západním světem a islámem či zda je svět bez Saddáma Hussajna bezpečnější.
Zároveň však nesmíme zapomínat, že situace v Iráku má dalekosáhlý vliv i na Evropu.
EU se zavázala vyčlenit v tomto roce na pomoc Iráku částku 200 miliónů eur.
PATTEN pak osobně doufá, že i pro příští rok se podaří vyčlenit stejnou částku.
Aktivity financované těmito prostředky by pak měly být zaměřeny na tři hlavní oblasti : veřejné služby - zdravotnictví, školství, vodovody a kanalizace -, zmírnění chudoby a na rozvoj občanské společnosti.
PATTEN si je samozřejmě vědom hlasů, jež zaznívají i z řad poslanců EP a kterým se zdá oněch 200 miliónů málo.
On sám by byl pro navýšení na alespoň 500 miliónů, bohužel však neví, z jakých zdrojů je vzít.
Podle PATTENA dále v Iráku naprosto selhal unilaterální přístup v nastolování míru a demokracie a v důsledku toho již dnes opět můžeme pozorovat příklon k multilateralismu.
V této souvisloti pak komisař zmínil prezidentskou volební kampaň, jež v současné době probíhá ve Spojených státech a v níž slaví úspěchy argumenty namířené proti OSN, proti Francouzům či proti prosté myšlence, že spojenci mají právo na svůj vlastní názor.
Nicméně, podle PATTENA je zapotřebí, aby Amerika spolupracovala se svými tradičními spojenci a aby se tato spolupráce transformovala do účinného multilateralismu.
Politické skupiny
José Ignacio SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA (PPE/DE, ES) souhlasí, že rekonstrukce a rehabilitace Iráku je prioritou, nicméně podle něj je tu ještě další priorita, a sice osvobození francouzských novinářů, včetně jejich řidiče, stejně jako dvou unesených italských pracovnic humanitárních organizací.
Žádá, aby Rada a Komise poslancům navrhli, jak tuto situaci řešit.
Zatím však podle něj jsou tyto instituce jen ukázkou neschopnosti EU.
I.
SALAFRANCA dále volá po sjednocení v boji proti terorismu.
Podle něj je třeba, aby EP prosazoval své rezoluce, jako je ta, o níž budou poslanci hlasovat zítra, a aby na ně Komise taky odpovídajícím způsobem reagovala.
Massimo D'ALEMA (PSE, IT) uvedl, že je stále v šoku z každodenních útoků, k nimž v Iráku dochází.
Podle něj islámský svět nyní musí vyslat signál, jak těmto formám násilí čelit.
Dále je přesvědčen, že je třeba zastavit letecké bombardování a násilí, jejichž obětmi je převážně civilní obyvatelstvo.
To je podle něj cesta, jak přispět k záchranně rukojmí.
M.
D´ALEMA je přesvědčen, že válka v Iráku byla tragickou chybou, která ještě posílila terorismus a dala živnou půdu pro fundamentalismus.
Jeho kritika USA není namířena proti jejich boji proti terorismu, ale proti směru, jakým je veden.
Závěrem pak apeloval, aby byly před volbami v Iráku vojenské jednotky na jeho území, které se podílely na útoku, vystřídány těmi, které se této operace neúčastnily, a aby tyto volby probíhaly pod záštitou OSN.
Graham R.
WATSON (ALDE, UK) je přesvědčen, že se Evropa nesmí vzdát své odpovědnosti za budocnost této země.
Navíc, pokud nebude klid v Iráku, tak hrozí riziko, že se konflikt postupně rozšíří i do okolních států, jako je Turecko, Saúdská Arábie či Írán.
Podle WATSONA pak příliš často na násilí odpovídáme násilím.
V každém případě Irák potřebuje pomoc mezinárodní komunity, a to všemi prostředky.
Prvořadým úkolem je podle WATSONA rekonstrukce této země, které je zároveň zapotřebí vrátit Ústavu.
Kromě toho je zde ale také prostor pro další akce, jako např. výcvik policejních jednotek, vzdělávání soudců, podporu nevládních organizací, pomoc při organizaci voleb či obnově veřejné správy.
WATSON se domnívá, že jen existence demokratické vlády v Iráku je zárukou stability na Blízkém východě.
Angelika BEEROVÁ (Verts/ALE, DE) pak možné řešení vidí v uplatňování korektní politiky vůči zemím jako je Irák, Írán, Palestina či Sýrie.
Ve svém projevu se pak přidala k jednoznačnému odsouzení všech projevů násilí, mučení, teroristických útoků, únosů a poprav nevinných, jichž je poslední dobou Irák každodenním svědkem.
Vittorio Emanuele AGNOLETTO (GUE/NGL, IT) pak žádá, aby bylo pro záchranu všech rukojmích uděláno opravdu všechno, neboť všechny tyto lidské životy mají stejnou cenu.
Ptá se přitom, jak je možné být zárukou respektu lidských práv, když vojska zemí, jejichž zástupci sedí i v zasedací místnosti EP, stále pokračují se zabíjením civilních obyvatel.
Terorismus a válka jsou podle něj spojité nadoby.
Závěrem E.
AGNOLETTO vyjádřil politování, že během této diskuze ani jednou nezaznělo odsouzení preventivní války.
Varoval pak, že pokud tomu tak nebude, budou zítra členové jeho frakce hlasovat proti připravovanému usnesení.
Neboť je třeba respektovat názor veřejnosti, která je proti terorismu, ale zároveň i proti této válce.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) doporučuje vyslechnout konstruktivní irácké hlasy, které se v této zemi opravdu zasazují o vládu míru a o potlačení terorismu, který bohužel překračuje hranice Iráku.
Dodal dále, že na severu i na jihu Iráku existují příležitosti pro země EU k regionální obnově.
Ta by ale rozhodně měla probíhat za spoluúčasti místních obyvatel.
Roberta ANGELILLIOVÁ (UEN, IT) je přesvědčena, že Evropa ještě stále není připravena adekvátně a samostatně reagovat na tento typ konfliktů.
Ve svém projevu se i ona připojila k nekompromisnímu odsouzení terorismu a vyjádřila naději na záchranu všech zadržovaných rukojmí.
Podle ní by EP měl s rodinami rukojmí i obětí tohoto krvavého konfliktu vyslovit svou solidaritu.
Marek CZARNECKI (NI, PL) prohlásil, že on sám byl osobně vždy proti válce v Iráku.
Podle něj je třeba zabránit tomu, aby Irák opět rozdělil Evropu.
Prioritou je teď, aby v Iráku co nejdříve proběhly volby, při nichž musí všechny minority dostat šanci promluvit.
Jak dodal, demokracii nelze budovat bez svobodně zvolených orgánů a pomocí zbraní.
Rada
V reakci na vystoupení poslanců EP pak Bernard BOT závěrem konstatoval, že je třeba se dívat do budoucnosti a neztrácet čas vzájemným obviňováním.
Mezi priority předsednictví jeho země pak v této souvisloti nepochybně patří pomoc s organizací voleb v Iráku, které jsou plánovány na začátek příštího roku, napomáhat vzniku legitimní vlády a podpořit utváření kvalitní administrativy.
To vše za současného respektování lidských, včetně ženských, práv i práv menšin.
Cílem je vytvořit v Iráku právní stát, který by byl zárukou jak jeho vlastní stability, tak stability celého regionu.
Závěrem BOT vyslovil přání, že na konci semestru bude moci poslancům EP prezentovat výsledky, kterou budou těmto plánům odpovídat.
HLASOVÁNÍ
Ve návaznosti na tuhle rozpravu pak poslanci ve čtvrtek 19. září 533 hlasy pro, 43 proti a s 26 abstencemi schválil usnesení , v němž konstatují, že přijetí této rezoluce přichází v době, kdy situace v Iráku je i nadále nestabilní, dochází zde k četným případům úmrtí a k útokům na Evropany, Iráčany i pracovníky mezinárodních jednotek.
Ve svém usnesení poslanci tvrdě a bez rozdílu odsuzují všechny teroristické útoky na civilní obyvatelstvo, náboženské menšiny, policejní síly a vojáky mezinárodních jednotek.
Stejně tak odsuzují všechny únosy, včetně únosů novinářů a pracovníků nevládních organizací, a "otřesné vraždy, které byly spáchány a zůstávají stále nepotrestány".
Poslanci jsou přesvědčeni, že musí být vynaloženo maximální úsilí k zastavení pokusů oslabit za pomoci násilí odhodlání irácké vlády a mezinárodního společenství pokračovat v procesu demokratizace této země.
Zvláště silně pak poslanci odsuzují únos francouzských novinářů, Christiana Chesnota a Georgese Malbrunota, jakož i únos italských humanitárních pracovnic, Simony Torrettaové a Simony Pariové.
Žádají tímto jejich "okamžité a bezpodmínečné propuštění", stejně jako všech ostatních rukojmí "bez ohledu na to, z jaké země pocházejí".
Dále poslanci EP také požadují repatriaci ostatků Enza Baldoniho.
Pokud jde o případy únosu rukojmích, EP vítá četné projevy solidarity, které na adresu obětí vyslovili iráčtí občané a představitelé islámu.
Parlament také apeluje na předsednictví Rady, na Vysokého zástupce EU pro SZBP a na Komisi, aby ve spolupráci s příslušnými členskými státy podnikli "okamžité a konkrétní kroky k ukončení této situace".
Zároveň vyzývá představitele nové irácké vlády a náboženských menšin v zemi, aby silně, jasně a jednoznačně odsoudili terorismus v jakékoli podobě.
Toto usnesení potvrzuje odhodlání EU podílet se na změně a obnově Iráku a pomoci mu opět se plně začlenit do mezinárodního společenství coby "suverénní, nezávislý a demokratický partner".
V této souvislosti jsou volby do prozatimního národního shromáždění, které by se měly konat v lednu příštího roku, považovány za zásadní krok vpřed na cestě k nastolení demokracie v Iráku, a musejí tedy být svobodné a spravedlivé, za plné účasti žen.
Poslanci ve svém usnesení také vyjádřili svou podporu návrhu Komise vyčlenit v roce 2005 na obnovu Iráku dalších 200 miliónů eur.
V této souvislosti pak vybízejí Radu, aby pomocí odpovídajících prostředků realizovala tento závazek, aniž by to však vedlo ke snížení výdajů určených na jiné oblasti vnějších vztahů EU.
V neposlední řadě pak Parlament doporučuje, aby jeho Výbor pro zahraniční věci o situaci v Iráku vypracoval přehlednou zprávu, která by podrobně vypovídala o následcích války a všech obtížích spojených s obnovou a stabilizací této země.
Situace v Bělorusku
Prohlášení Rady a Komise - Situace v Bělorusku
Hlasování: 16.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Ve čtvrtek 16. září EP 499 hlasy pro, 20 proti a s 26 abstencemi schválil usnesení, v němž poslanci EP odsuzují režim prezidenta Lukašenka v Bělorusku, zvláště pokud jde "útoky, které jsou zaměřeny bez rozdílu proti médiím, novinářům, členům opozice, bojovníkům za lidská práva (...) jak o tom svědčí svévolná zatčení, špatné zacházení se zadrženými, případy záhadných zmizení, politicky motivovaná pronásledování".
Evropský parlament požaduje, aby parlamentní volby, které se v této zemi budou konat 17. října, byly "svobodné, spravedlivé, rovné, právně závazné a transparentní", a žádá předsednictví EU, aby povolila vyslání delegace EP, která by se podílela na monitorování průběhu těchto voleb.
EP dále vyzývá běloruské občany k účasti na těchto volbách, neboť představují významný krok "k znovunastolení demokracie".
Poslanci ve svém usnesení také silně kritizují pokusy prezidenta Lukašenka o prodloužení svého prezidentského mandátu cestou referenda, což, jak uvádějí, je v rozporu s ustanovením běloruské ústavy.
V neposlední řadě pak poslanci EP požadují okamžité propuštění Valerije Levoněvského, Alexandra Vasilijeva a Michaila Lariniše, stejně jako všech ostatních zadržovaných politických oponentů současného běloruského režimu.
Parlament při této příležitosti také opět zdůrazňuje, že "další rozvoj vztahů EU s Běloruskem bude i nadále záviset na pokrocích v procesu demokratizace a reforem v této zemi".
Humanitární situace v Súdánu
Humanitární situace v Súdánu
Dokument: B5-0065/2004
Hlasování: 16.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Kromě situace v Bělorusku a v Iráku se poslanci během uplynulého plenárního zasedání zabývali také aktuálním vývojem Súdánu.
Ve čtvrtek v poledne 566 hlasy pro, 6 proti a s 16 abstencemi schválili usnesení, v němž reagují na pokračující humanitární krizi v západosúdánské oblasti Dárfúr .
Poslanci zde dali jasně najevo, že upřednostňují činy před prázdnými slovy a politické řešení před řešením silou.
Závěry zde obsažené jsou z velké části založeny na poznatcích delegace, kterou do Chartúmu, do oblasti Dárfúr a také do Abéché v Čadu vyslal EP ve dnech 2.-7. září tohoto roku.
Této mise se společně s dalšími pěti kolegyněmi zúčastnila také česká poslankyně Jana HYBÁŠKOVÁ (PPE, CZ).
Při své návštěvě zmíněných oblastí se členky delegace setkaly s mnoha uprchlíky, např. v táboře Zamzam, kam ještě nikdy žádná oficiální delegace nezavítala.
Všichni tito uprchlíci patří k nearabským kmenům.
V souladu se zněním Úmluvy o genocidě, porušování lidských práv, jehož jsou tito lidé obětí, "lze přirovnat ke genocidě".
Poslanci jsou si vědomi závažnosti obsahu tohoto termínu a chtějí být s jeho používáním velmi opatrní, ale zárovň jim leží na srdci zdůraznit závažnost zločinů proti lidskosti, k nimž zde dochází.
EP zde dále silně odsuzuje súdánskou vládu za její podporu milicí a za beztrestnost, kterou jim poskytuje.
Delegace EP na místě konstatovala, že vládní síly pokračují s porušováním dohody o příměří a pomocí vzdušných sil podporují útoky milicí proti civilnímu obyvatelstvu.
Aby se této situaci učinila přítrž, poslanci žádají Radu bezpečnosti OSN, aby důkladně zvážila uvalení celosvětového embarga na vývoz zbraní do Súdánu a další cílené sankce proti těm, kteří jsou zodpovědní za rozsáhlé porušování lidských práv a další krutosti, aniž by však tohle embargo dále zhoršilo utrpení těchto obyvatel.
Zároveň také připomínají, že pro vládu Súdánu je již po desetiletí typické špatné řízení, zaostalost a hospodářské i politické přehlížení určitých komunit a oblastí, a že tato situace, společně s nedemokratickým duchem současného režimu, je příčinou konfliktu v Dárfúru.
Poslanci dále vyzývají spíše k politickému než vojenskému řešení konfliktu.
Apelují tudíž na vládu v Chartúmu, aby se aktivněji zapojila do mírového procesu a přejí si, aby bylo nalezeno celkové řešení jak v Dárfúr (pokračovat s jednáními v Abuji), tak i na jihu země.
K zajištění vyšší ochrany a bezpečnosti civilistů pak poslanci požadují vytvoření mezinárodního policejního sboru a podstatné navýšení počtu pozorovatelů dodržování dohody o příměří.
K tomu je pak podle poslanců zapotřebí okamžitě uvolnit finanční prostředky EU pro Africkou unii.
Poslanci jsou dále obzvláště znepokojeni osudem zdejších žen, z nichž se mnoho stalo obětí znásilnění, a dětí a vyzývají zúčastněné strany, aby neodváděly a nevyužívaly dětské vojáky mladší 18-ti let.
Početní složení a nominace meziparlamentních delegací, delegací do smíšených parlamentních výborů a delegací do výborů parlamentní spolupráce
Návrh rozhodnutí - Počet členů meziparlamentních delegací, společných parlamentních výborů a delegací výborů parlamentní spolupráce
Dokument:
Hlasování: 14.
09.2004
Nominace poslanců Evropského parlamentu do smíšeného Parlamentního shromáždění AKT-EU, do Parlamentního shromáždění EU - Středomoří a do meziparlamentních delegací, delegací do smíšených parlamentních výborů a delegací do výborů pro parlamentní spolupráci
Hlasování: 15.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
EP nejprve v úterý 14. září schválil počet členů meziparlamentních delegací, společných parlamentních výborů a delegací výborů parlamentní spolupráce (jejich přehled viz. níže), aby pak následně ve středu 15. září také schválil jejich personální obsazení.
D01 - Delegace pro vztahy se Švýcarskem, Islandem a Norskem a ve Smíšeném parlamentním výboru Evropského hospodářského prostoru (EHP): 17 členů
D02 - Delegace pro vztahy s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, a Srbskem a Černou Horou (včetně Kosova): 15 členů
D03 - Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Rusko: 31 členů
D04 - Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Ukrajina: 16 členů
D05 - Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Moldavsko: 14 členů
D06 - Delegace pro vztahy s Běloruskem: 15 členů
D07 - Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Kazachstán, EU-Kyrgistán a EU-Uzbekistán a pro vztahy s Tadžikistánem, Turkmenistánem a Mongolskem: 19 členů
D08 - Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Arménie, EU- Ázerbájdžán a EU-Gruzie: 18 členů
D09 - Delegace pro vztahy s Izraelem: 20 členů
D10 - Delegace pro vztahy s Palestinskou legislativní radou: 20 členů
D11 - Delegace pro vztahy se zeměmi Maghrebu a Arabskou maghrebskou unií (včetně Libye): 20 členů
D12 - Delegace pro vztahy se zeměmi Mašreku: 20 členů
D13 - Delegace pro vztahy se státy Perského zálivu včetně Jemenu: 18 členů
D14 - Delegace pro vztahy s Íránem: 19 členů
D15 - Delegace pro vztahy se Spojenými státy: 34 členů
D16 - Delegace pro vztahy s Kanadou: 16 členů
D17 - Delegace pro vztahy se zeměmi Střední Ameriky: 22 členů
D18 - Delegace pro vztahy se zeměmi Andského společenství: 17 členů
D19 - Delegace pro vztahy s Mercosurem: 25 členů
D20 - Delegace pro vztahy s Japonskem: 24 členů
D21 - Delegace pro vztahy s Čínskou lidovou republikou: 32 členů
D22 - Delegace pro vztahy se zeměmi jižní Asie a Jihoasijského sdružení pro regionální spolupráci (SAARC): 22 členů
D23 - Delegace pro vztahy se zeměmi jihovýchodní Asie a Sdružením států jihovýchodní Asie (ASEAN): 19 členů
D24 - Delegace pro vztahy s Korejským poloostrovem: 15 členů
D25 - Delegace pro vztahy s Austrálií a Novým Zélandem: 20 členů
D26 - Delegace pro vztahy s Jihoafrickou republikou: 14 členů
D27 - Delegace pro vztahy s parlamentním shromážděním NATO: 10 členů
DM01 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Rumunsko:25 členů
DM02 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Bulharsko: 25 členů
DM03 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Chorvatsko: 15 členů
DM04 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Bývalá jugoslávská republika Makedonie: 13 členů
DM05 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Turecko: 25 členů
DM06 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Mexiko: 14 členů
DM07 - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Chile: 15 členů
ACP - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru AKT-EU: 77 členů
EUROMED - Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Středomoří: 45 členů
Pokud jde o české poslance EP , stali se členy následujících delegací :
ACP Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru AKT-EU: 77 členů
Zuzana ROITHOVÁ (PPE/DE)
DM01
Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Rumunsko: 25 členů
Franz STROS (GUE/NGL)
DM03
Delegace ve Smíšeném parlamentním výboru EU-Chorvatsko: 15 členů
Ivo STREJČEK (PPE/DE)
D01
Delegace pro vztahy se Švýcarskem, Islandem a Norskem a ve Smíšeném parlamentním výboru Evropského hospodářského prostoru (EHP): 17 členů
Nina ŠKOTTOVÁ (PPE/DE)
D02
Delegace pro vztahy s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, a Srbskem a Černou Horou (včetně Kosova): 15 členů
Jan BŘEZINA (PPE/DE)
D03
Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Rusko: 31 členů
Milan CABRNOCH (PPE/DE) Vladimir REMEK (GUE/NGL) Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM)
D04
Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Ukrajina: 16 členů
Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI)
D05
Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Moldavsko: 14 členů
Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL)
D06
Delegace pro vztahy s Běloruskem: 15 členů
Věra FLASAROVÁ (GUE/NGL)
D07
Delegace ve Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Kazachstán, EU-Kyrgistán a EU-Uzbekistán a pro vztahy s Tadžikistánem, Turkmenistánem a Mongolskem: 19 členů
Tomáš ZATLOUKAL (PPE) Miloslav RANSDORF (GUE/NGL)
D09
Delegace pro vztahy s Izraelem: 20 členů
Jana HYBÁŠKOVÁ (PPE)
D12
Delegace pro vztahy se zeměmi Mašreku: 20 členů
Jan ZAHRADIL (PPE/DE)
D15
Delegace pro vztahy se Spojenými státy: 34 členů
Petr DUCHOŇ (PPE/DE)
D17
Delegace pro vztahy se zeměmi Střední Ameriky: 22 členů
Zuzana ROITHOVÁ (PPE/DE) Richard FALBR (PSE)
D18
Delegace pro vztahy se zeměmi Andského společenství: 17 členů
Oldřich VLASÁK (PPE/DE)
D20 Delegace pro vztahy s Japonskem: 24 členů
Jaroslav ZVĚŘINA (PPE/DE)
D21
Delegace pro vztahy s Čínskou lidovou republikou: 32 členů
Hynek FAJMON (PPE/DE) Libor ROUČEK (PSE)
D22
Delegace pro vztahy se zeměmi jižní Asie a Jihoasijského sdružení pro regionální spolupráci (SAARC): 22 členů
Jaromír KOHLÍČEK (GUE/NGL)
Celkový přehled složení všech těchto delegací je k dispozici na :
http://www2.europarl.eu.int/sce/server/servlet/fileViewer.se?file_name=Delegations%20seance.pdf&folder_name=/psfs13/SCEANCE/PRO/data/fast_access/doc/&content_type=application/pdf&save_as=false
Rozpočet
Opravy rozpočtu EU za rok 2004
Návrh upravující rozpočet č. 7/2004
Návrh upravující rozpočet č. 8/2004
Jan MULDER (ALDE, NL)
Dokument: A6-0004/2004
Dokument: A6-0005/2004
Procedura: 2004/2039 (BUD)
Procedura: 2004/2066 (BUD)
Hlasování: 14.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Na základě zpráv, které jménem Rozpočtového výboru vypracoval Jan MULDER (ALDE, NL), v úterý poslanci EP beze změn schválili dva návrhy na opravu rozpočtu EU za rok 2004.
První z těchto návrhů obsahuje doporučení přesunout přebytek ve výši 5,470 miliard eur, který vynikl v důsledku špatného čerpání strukturálních fondů, z rozpočtového roku 2003 do roku 2004.
Druhý návrh pak obsahuje řadu technických změn, především pokud jde o předpokládaný objem vlastních zdrojů EU a úpravu částky za rok 2000 a 2003, která je v rámci tradiční výjimky, vrácena z rozpočtu EU Velké Británii.
Zřízení dočasného výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013
Návrh rozhodnutí - Zřízení dočasného výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007 - 2013
Dokument: čl.
175 Jednacího řádu
Hlasování: 15.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Ve středu se poslanci EP naprostou většinou hlasů vyslovili pro zřízení dočasného parlamentního výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013 , který se bude detailně zabývat problematikou příprav budoucího finančního rámce EU.
Jak již v úterý během svého projevu před poslanci EP uvedl jejich předseda, Josep BORRELL , tato otázka představuje jednu z hlavních priorit celého jeho předsednictví, jelikož jde o to, jak stanovit rozpočtový rámec Evropské unie na celé tohle šestileté období.
Práce tohoto nového výboru má vyústit v přípravu zprávy o budoucím finančním rámci, kterou jeho členové plánují předložit EP dříve, než Rada definitivně uzavře jednání o společné pozici k této otázce.
Kromě toho by se tento výbor měl zaměřit na stanovení priorit EP, navrhnout, jakou strukturu by příští finanční rámec měl mít a kolik finančních prostředků přidělit té které rozpočtové kapitole.
Členy tohoto dočasného výboru je 50 poslanců z řad různých stálých parlamentních výborů.
Předsednictvo a zpravodaj bude zvolen během ustavující schůze výboru.
Pro připomenutí - v dubnu letošního roku EP schválil zprávu Terryho WYNNA (PSE, UK), v níž vyslal Radě jasnou zprávu : pokud nebude dosaženo shody s EP o podobě finančního balíčku, bude to mít negativní dopad na přípravu budoucího finančního rámce.
V současné době se EP snaží zkoordinovat svůj přístup k této problematice a plánuje vypracovat podrobný návrh, o nějž se bude opírat při nadcházejících jednání o příštím finančním rámci.
Rybolov
Dohody o rybolovu - EU/Mauricius, EU/Madagaskar, EU/Kapverdy
Philippe MORILLON (ALDE, FR)
Dokument: A6-0001/2004 - EUMauricius
A6-0002/2004 - EU/Madagaskar
A6-0003/2004 - EU/Kapverdy
Hlasování: 15.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Převážnou většinou hlasů ve středu poslanci schválili zprávy, jež za Výbor pro rybolov vypracoval Philippe MORILLON (ALDE, FR), o dohodách upravujících rybolovná práva mezi Evropskou unií a Mauriciem, Madagaskarem a Kapverdskými ostrovy.
Tyto dohody mj. stanovují množství tuňáků, které mohou lovit rybářské flotily členských států EU v pobřežních vodách oněch tří výše zmíněných zemí.
Doprava
Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO)
Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO)
Hlasování: 16.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Ve čtvrtek parlament 316 hlasy pro, 20 proti a s 206 abstencemi schválil návrh společného usnesení o opatřeních upravujících problematiku leteckých emisí.
Poslanci v této zprávě vyjadřují své obavy z rychle rostoucího vlivu těchto emisí na změny klimatu a žádají tímto Shromáždění Mezinárodní organizace pro civilní letectví, aby při svém nadcházejícím zasedání v Montrealu nepřijalo návrh dodatku A35/WP77, který vysloveně zakazuje jakoukoli jednostrannou iniciativu mající za následek zavedení poplatků za vypouštění leteckých emisí.
Poslanci se domnívají, že přijetí tohoto dodatku by bylo, s ohledem na cíle politiky ochrany životního prostředí a dopravy, kontraproduktivní a EU by tím zároveň přišla o své právo navrhovat legislativu v této oblasti.
Tento návrh podle poslanců EP představuje pro ICAO krok zpět a mohl by podlomit důvěryhodnost této organizace v dané oblasti.
EP zde dále také žádá členské státy, které mají v tomto Shromáždění své zástupce, aby ICAO přiměli urychleně přijmout další opatření na ochranu životního prostředí před dopadem letecké dopravy, jako např. přijetí nových, přísnějších norem pro emise NOx, zavedení mezinárodního systému otevřeného obchodu s emisemi, stejně jako návrh, a případně zavedení, mezinárodního poplatku za emise CO2.
Zároveň pak poslanci v této zprávě vyjadřují své přesvědčení, že ve Shromáždění ICAO by také měla zasedat Komise.
Životní prostředí
Úmluva CITES
CITES - Dohoda o mezinárodním obchodě s ohroženými druhy živočichů a rostlin
Rozprava: 16.
09.
2004
Hlasování: 16.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Ve čtvrtek parlament také 542 hlasy pro, 15 proti a s 15 abstencemi schválil usnesení, v němž vyzývá Komisi a členské státy, aby při příští konferenci CITES (Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin) využily zásady obezřetnosti jako základního principu.
Tato konference se bude konat od 2. do 14. října 2004 v Bangkoku v Thajsku.
Ve svém usnesení poslanci také vyzývají Komisi a členské státy, aby zajistily, že žádná rozhodnutí zaměřená na posílení koordinace mezi Úmluvou CITES a jinými úmluvami týkajícími se biodiverzity nenaruší povahu CITES jako dohody o celosvětové ochraně a její přísná ochranná opatření.
Pokud jde o jednotlivé živočišné druhy, EP podporuje řadu návrhů na jejich ochranu, jako např. návrh Keni nastolit 20leté moratorium na jakékoliv obchodování se slonovinou, který mj. podporuje 12 státy střední a západní Afriky, v nichž žijí sloni.
CITES je nejrozsáhlejší platnou celosvětovou úmluvou o ochraně života v přírodě v celosvětovém měřítku, jejímž posláním je snaha předcházet drancování živočišných a rostlinných druhů ve volné přírodě mezinárodním obchodem a která má 166 smluvních stran, včetně 25 členských států.
Lidská práva
Případy porušování lidských práv, demokracie a právního státu
Případy porušování lidských práv, demokracie a právního státu
Hlasování: 16.
09.
2004
HLASOVÁNÍ
Na závěr svého plenárního zasedání EP ve čtvrtek odpoledne schválil následující návrhy rezolucí o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu :
Schůzka na nejvyšší úrovni ASEM (Schůze Asie-Evropa)
Dokument: B6-0046/2004 , B6-0048/2004 , B6-0056/2004 , B6-0059/2004 , B6-0061/2004
Rozprava: 16.
09.
204
Hlasování: 16.
09.
2004
Vojvodina: pronásledování menšin
Dokument: B6-0045/2004 , B6-0049/72004 , B6-0055/2004 , B60057/2004, B6-0060/2004 , B6-0062/2004 , B6-0064/2004
Rozprava: 16.
09.
2004
Hlasovnání: 16.
09.
2004
Maledivy
Dokument: B6-00442004 , B 6 - 00472004 , B 6 - 00542004 , B 6 - 0058/2004 , B6-0063/2004
Rozprava: 16.
09.
2004
Hlasování: 16.
09.
2004
Jednací řád EP
Kalendář dílčích zasedání EP na rok 2005
Rozprava: 14.
09.
2004
viz. následující tabulka:
< Kalendář plenárních zasedání pro rok 2005
LEDEN
ÚNOR
BŘEZEN
PO
3
10
17
24
31
7
14
21
28
7
14
21
28
ÚT
4
11
18
25
1
8
15
22
1
8
15
22
29
ST
5
12
19
26
2
9
16
23
2
9
16
23
30
ČT
6
13
20
27
3
10
17
24
3
10
17
24
31
PÁ
7
14
21
28
4
11
18
25
4
11
18
25
SO
1
8
15
22
29
5
12
19
26
5
12
19
26
NE
2
9
16
23
30
6
13
20
27
6
13
20
27
DUBEN
KVĚTEN
ČERVEN
PO
4
11
18
25
2
9
16
23
30
6
13
20
27
ÚT
5
12
19
26
3
10
17
24
31
7
14
21
28
ST
6
13
20
27
4
11
18
25
1
8
15
22
29
ČT
7
14
21
28
5
12
19
26
2
9
16
23
30
PÁ
1
8
15
22
29
6
13
20
27
3
10
17
24
SO
2
9
16
23
30
7
14
21
28
4
11
18
25
NE
3
10
17
24
1
8
15
22
29
5
12
19
26
ČERVENEC
SRPEN
ZÁŘÍ
PO
4
11
18
25
1
8
15
22
29
5
12
19
26
ÚT
5
12
19
26
2
9
16
23
30
6
13
20
27
ST
6
13
20
27
3
10
17
24
31
7
14
21
28
ČT
7
14
21
28
4
11
18
25
1
8
15
22
29
PÁ
1
8
15
22
29
5
12
19
26
2
9
16
23
30
SO
2
9
16
23
30
6
13
20
27
3
10
17
24
NE
3
10
17
24
31
7
14
21
28
4
11
18
25
ŘÍJEN
LISTOPAD
PROSINEC
PO
3
10
17
24
31
7
14
21
28
5
12
19
26
ÚT
4
11
18
25
1
8
15
22
29
6
13
20
27
ST
5
12
19
26
2
9
16
23
30
7
14
21
28
ČT
6
13
20
27
3
10
17
24
1
8
15
22
29
PÁ
7
14
21
28
4
11
18
25
2
9
16
23
30
SO
1
8
15
22
29
5
12
19
26
3
10
17
24
31
NE
2
9
16
23
30
6
13
20
27
4
11
18
25
Plen á rn í zased á n í
