A7-0326/2010
16.
11.
2010
ZPRÁVA
o regulaci obchodování s finančními nástroji – anonymní obchodní platformy (tzv. „dark pools“) atd.
(2010/2075(INI))
Hospodářský a měnový výbor
Zpravodajka: Kay Swinburne
PE 445.840v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................12
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................16
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o regulaci obchodování s finančními nástroji – anonymní obchodní platformy (tzv. „dark pools“) atd.
( 2010/2075(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na směrnici 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů (MiFID)
Úř. věst.
L 145, 30.4.2004, s. 1. ,
– s ohledem na směrnici 2003/6/ES o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu)
Úř. věst.
L 96, 12.4.2003, s. 16. ,
– s ohledem na prohlášení skupiny G-20 ze dne 2. dubna 2009 v Londýně, ze dne 25. září 2009 v Pittsburghu a ze dne 26. a 27. června 2010 v Torontu,
– s ohledem na poskytování technického poradenství Evropské komisi Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) v souvislosti s přezkumem směrnice MiFID – akciové trhy (číslo oznámení: CESR/10-394),
– s ohledem na poskytování technického poradenství Evropské komisi Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) v souvislosti s přezkumem směrnice MiFID – informační povinnost u transakcí (číslo oznámení: CESR/10-292),
– s ohledem na poskytování technického poradenství Evropské komisi Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) v souvislosti s přezkumem směrnice MiFID – ochrana investorů a zprostředkovatelé (číslo oznámení: CESR/10-417),
– s ohledem na výzvu Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry týkající se posouzení mikrostrukturálních otázek v oblasti evropských trhů s cennými papíry (číslo oznámení: CESR/10-142),
– s ohledem na zprávu francouzského ministra hospodářství, průmyslu a zaměstnanosti o přezkumu směrnice MiFID z února 2010,
– s ohledem na konzultační zprávu Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) o „politikách přímého elektronického přístupu“ z února 2009,
– s ohledem na doporučení Výboru pro platební a vypořádací systémy a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry z listopadu 2004 týkající se centrálních protistran,
– s ohledem na oznámení úřadu pro dohled na burze Spojených států o struktuře akciového trhu (č. 34-61358; spis č. S7-02-10),
– s ohledem na technické poradenství Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) poskytované Evropské komisi v souvislosti s přezkumem směrnice MiFID a na odpovědi na žádost Evropské komise o dodatečné informace (číslo oznámení: CESR/10-802, číslo oznámení: CESR/10-799, číslo oznámení: CESR/10-808, číslo oznámení: CESR/10-859, číslo oznámení: CESR/10-860),
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru ( A7-0326/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že skupina G-20 stanovila, že žádná finanční instituce, finanční produkt ani území by neměly zůstat mimo oblast působnosti inteligentní regulace a účinného dohledu, a souhlasila s tím, že by se všemi standardizovanými mimoburzovními derivátovými smlouvami mělo obchodovat na burze nebo případně prostřednictvím elektronických platforem obchodování,
B. vzhledem k tomu, že nedostatek transparentnosti a s tím spojená nepřehlednost rizikových struktur v rámci finančního systému byly přitěžujícím faktorem při finanční krizi, a napomohly tak šíření všeobecné nedůvěry, čímž přispěly k radikálně sníženým tokům likvidity,
C. vzhledem k tomu, že ochrana spotřebitele, transparentnost, zejména pokud jde o proces tvorby cen, efektivní a likvidní trhy a hospodářská soutěž za rovnocenných podmínek byly klíčovými cíli při vstupu směrnice MiFID v platnost, ale nebylo jich ještě dosaženo a musí proto zůstat prioritou; vzhledem k tomu, že po finanční krizi se při přezkumu směrnice MiFID musí stát prioritou též omezení systémového rizika,
D. vzhledem k tomu, že při změnách směrnice MiFID by měl být vždy brán v úvahu její význam při řízení kapitálových toků do reálné ekonomiky a tudíž potenciální vliv na pracovní místa, investice a důchody,
E. vzhledem k tomu, že mimoburzovní obchodování (OTC) stále tvoří až 40 % obchodovaného objemu; vzhledem k tomu, že účastníci trhu by měli být vybízeni k tomu, aby transakce prováděli více na organizovaných obchodních místech,
F. vzhledem k tomu, že cílem zahrnutí výjimky pro požadavky na transparentnost před uskutečněním obchodu a vytvoření MTF a anonymních obchodních platforem do směrnice MiFID bylo usnadnění přechodu na regulovanější a transparentnější místa obchodování;
G. vzhledem k tomu, že směrnice MiFID definuje obchodování OTC jako charakteristické pro ad hoc a nepravidelné obchodování, prováděné s velkoobchodními protistranami a jako součást obchodních vztahů, které je samo o sobě charakterizováno obchody nad standardní velikost na trhu a při kterém se obchody uskutečňují mimo systémy obvykle ze strany firem, jež mají obavy o své obchody jako systematický internalizátor,
H. vzhledem k tomu, že navzdory ustanovení směrnice MiFID o výjimkách, které umožňují nepřehledné obchodování na organizovaných trzích, vytváření MTF a systematických internalizátorů (SI) a vymezení obchodů OTC jako nepravidelných a ad hoc, tvoří obchody OTC neprovedené na základě SI nadále vysoký podíl obchodování akcií ve výši 38 % všech oznámených obchodů v souladu s CESR/10-394 a tento podíl se od provedení směrnice MiFID nesnížil; vzhledem k tomu by se proto mělo zajistit přísnější a účinnější prosazování pravidel a výjimek směrnice MiFID,
I. vzhledem k tomu, že fragmentace trhu v oblasti obchodování s akciemi má nežádoucí vliv na likviditu a efektivnost trhu z důvodu snížení transparentnosti, k němuž dochází v důsledku zvýšení počtu anonymních obchodních platforem a platforem křížení příkazů, a vlivem zvýšeného počtu obchodovacích míst, ať už v burzovním či mimoburzovním prostoru, a obchodování, které stále více využívá technologií, a že snížila průměrnou výši transakcí z 22 266 EUR v roce 2006 na 9 923 EUR v roce 2009, čímž se zvýšily celkové náklady transakcí pro některé uživatele,
J. vzhledem k tomu, že snížení výše transakcí vedlo k omezení schopnosti účastníků trhu okamžitě vyřídit vysoký objem příkazů na konkrétním trhu a úsilí o zabránění dopadu velkého objemu příkazů na trh podpořilo rozvoj obchodování prostřednictvím anonymních obchodních platforem (tzv. „dark-pools“); vzhledem k tomu, že výjimek z požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu uvedených ve směrnici MiFID se využívá v méně než 10 % veškerého obchodovaní s akciemi na organizovaných trzích v EHP (CESR/10-394), vzhledem k tomu, že tyto výjimky uvedené ve směrnici MiFID umožňují, aby bylo obchodování prostřednictvím anonymních obchodních platforem na organizovaném trhu transparentnější a lépe regulovanou alternativou k nepřehledným obchodům mimo burzovního prostoru (OTC), ale vzhledem k tomu, že absence dostatečné regulace OTC transakcí, včetně platforem křížení příkazů zadaných makléři (Broker Crossing Networks, (BCN)), poskytuje konkurenční výhodu prostoru OTC a podporuje růst nepřehledného obchodování, což snižuje transparentnost trhu obecně; vzhledem k tomu, že celkově se na přibližně polovinu obchodů v současnosti nevztahují požadavky na transparentnost před uskutečněním obchodu, ale polovina OTC transakcí se nachází pod tržním objemem a nevyžaduje proto ochranu před působením trhu,
K. vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění rovných podmínek by platformy křížení příkazů zadaných makléři měly být předmětem hloubkového šetření jejich obchodních modelů s cílem zajistit, aby v případě, že poskytují služby, které znamenají, že v podstatě fungují jako regulované trhy (RT), multilaterální obchodní systémy (multilateral trading facilities, MTF) či jako systematičtí internalizátoři, byly regulovány stejně jako ony,
L. vzhledem k tomu, že výhody hospodářské soutěže, které přinášejí konkurenceschopnější a inovativnější strukturu obchodování, nebyly prokázány, jelikož se celkové náklady na obchodování nesnížily a nepřehlednost se zvýšila, a zároveň je jasné, že kvalita a celistvost pro všechny účastníky na roztříštěnějším trhu není přiměřeně zaručena,
M. vzhledem k tomu, že na základě tvrzení, která se objevují v souvislosti s vysokofrekvenčním obchodováním (high frequency trading, HFT) a která uvádí, že HFT poskytuje likviditu finančním trhům, by bylo užitečné zjistit, zda existují rizika spojená s elektronickými systémy zadávání příkazů a s významným podílem obchodovaných objemů, které je možno připsat strategiím HFT a které se v USA odhadují na 70 %, zejména ve světle závěrů americké Komise pro cenné papíry a burzy (SEC) týkajících se bleskového propadu akcií v USA dne 6. května 2010, kdy poskytovatelé likvidity HFT opustili trh,
N. vzhledem k tomu, že strategie HFT jsou v Evropě relativně novým jevem a podle odhadů tvoří nyní 35 % objemu trhu,
O. vzhledem k tomu, že by prostřednictvím oznamování obchodních transakcí před uzavřením obchodu a po jeho uskutečnění ve všech třídách aktiv měla být vytvořena větší transparentnost, aby se zajistilo lepší včasné varování před narůstajícími problémy a jejich rozsahem, jakož i zlepšila efektivnost procesu tvorby cen a podpořila důvěra mezi účastníky trhu,
P. vzhledem k tomu, že v rozhodnutích skupiny G-20 přijatých ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu se uvádí, že „se všemi standardizovanými mimoburzovními derivátovými smlouvami by se mělo obchodovat na burze nebo prostřednictvím platforem na elektronické obchodování“,
Q. vzhledem k tomu, že odlišné provádění ve členských státech vedlo k nekompletnímu uplatňování rámce směrnice MiFID,
Místa obchodování MiFID
1. uznává odolnost tržních infrastruktur během krize a vyzývá Komisi, aby nicméně posílila tržní infrastruktury na všech místech obchodování a v zúčtovacích systémech, aby se mohly s budoucími riziky vypořádat na základě zvýšené transparentnosti, vyšší odolnosti a regulačního dohledu nad všemi souhrnnými obchody;
2. vítá návrh Komise na nařízení o derivátech OTC, centrálních protistranách a registrech obchodních údajů jako nezbytnou podmínku pro zvýšení transparentnosti a bezpečnosti na trzích s finančními nástroji a považuje to za první krok k přesunutí významného podílu obchodů OTC na obchodní místa podléhající regulaci směrnice MiFID;
3. navrhuje, aby v zájmu rovnocenného zacházení podléhaly MTF stejné míře dohledu jako hospodářská soutěž mezi MTF a byly proto regulovány srovnatelným způsobem, a aby regulované trhy fungovaly na základě rovných podmínek, přičemž zároveň bere v úvahu důležitou úlohu MTF při vstupu na trh;
4. žádá Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), aby provedl šetření ve věci fungování režimu systematického internalizátora (SI), jeho účelu a předložení návrhů na zlepšení regulace této kategorie s cílem zajistit jeho využívání při provádění příkazů na bilaterálním základě s finančními protistranami;
5. žádá, aby investičním firmám, které poskytují službu správy portfolia a jednají ve funkci správy portfolia, poskytly investiční firmy, u kterých zadávají objednávky, nejlepší způsob provádění objednávek, nehledě na skutečnost, že je správce portfolia ve směrnici MiFID považován za oprávněnou protistranu,
6. žádá orgán ESMA o prezkoumání, zda je třeba lepší regulace nejlepšího způsobu provádění jednotlivých příkazů ve vztahu k dostupnosti údajů – po uskutečnění obchodu a ve vztahu ke kvalitě zadávání příkazů – a ve vztahu k tržní technologii, např. pokud jde o systémy posílání příkazů (order routers) a propojení různých míst obchodování;
7. žádá důkladné prosazování ustanovení ve směrnici MiFID s cílem zajistit, aby platformy křížení příkazů zadaných makléři (BCN), které provádějí činnosti rovnocenné RT, MTF nebo SI, byly regulovány jako tyto systémy, a s cílem usnadnit toto prosazování trvá na tom, aby všechny BCN musely příslušným orgánům předkládat všechny potřebné informace zahrnující:
a) popis systému, vlastnictví a klientů,
b) podrobnosti týkající se přístupu do systému,
c) spárované příkazy v systému,
d) metody obchodování a velikost rozpětí ponechaného na uvážení makléře (broker discretion),
e) opatření týkající se okamžitého oznamování údajů po uskutečnění obchodu;
8. žádá vyšetření obchodování OTC s akciemi a vyzývá ke zlepšení regulace mimoburzovního obchodování s cílem zajistit, aby se zvýšilo využívání RT a MTF při provádění příkazů na multilaterálním základě a SI při provádění příkazů na bilaterálním základě a aby se podstatně snížil podíl mimoburzovního obchodování s akciemi;
9. žádá, aby Komise přezkoumala účinky stanovení minimální výše příkazu pro transakce prováděné prostřednictvím anonymních obchodních platforem a zjistila, zda by to mohlo být přísně prosazováno s cílem zachovat přiměřené obchodování prostřednictvím transparentních míst obchodování v zájmu stanovování cen;
Výjimky z požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu
10. žádá, aby Komise provedla přezkum současné výjimky z požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu uvedené ve směrnici MiFID s cílem:
a) zvážit možnost zavedení vhodného minimálního prahu pro výjimku z referenční ceny s cílem podpořit využívání transparentních míst obchodování,
b) zvážit rozšíření výjimky z referenční ceny, aby zahrnovala obchody, které patří do současného rozpětí na referenčním trhu,
c) zavést maximální objem transakcí, které by mohly využívat výjimky z požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu, aby byla zaručeno účinné stanovování cen,
d) poskytnout orgánu ESMA možnost podle potřeby upravit a omezit výjimky z požadavků před uskutečněním obchodu s ohledem na dopad nepřehledných obchodů na účinnost trhů;
11. žádá o jednotné uplatňování výjimek z požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu ve všech členských státech s cílem omezit rozdíly při jejich provádění, které mohou vést k nejistotě, regulační arbitráži a nestejným podmínkám; navrhuje, že vhodným způsobem, jak toho dosáhnout, by mohlo být zavedení technických norem definovaných orgánem ESMA v souladu s koncepcí jednotné knihy pravidel pro finanční služby;
Konsolidace obchodních informací
12. vítá nedávné sdělení účastníků trhu, že rozdělí své údaje před uskutečňováním obchodu a po jeho skončení, a vyzývá k dalšímu úsilí zaměřenému na společné normy údajů a jejich lepší dostupnost;
13. vyzývá Komisi, aby zřídila pracovní skupinu pro překonávání obtíží, které brání konsolidaci tržních údajů v Evropě, a zejména špatné kvality vykazovaných údajů o všech transakcích;
14. vyzývá orgán ESMA, aby na pomoc konsolidaci údajů vypracoval společné normy pro předkládání zpráv a formáty pro oznamování všech údajů po uskutečnění obchodu, a to jak o organizovaných místech obchodování, tak i o OTC;
15. žádá, aby všechna místa oznamování uskutečněných obchodů měla povinnost oddělit údaje po uskutečnění obchodu od údajů před uskutečněním obchodu, aby mohli mít všichni účastníci trhu přístup k informacím za komerčně přiměřené a srovnatelné ceny; dále žádá, aby Komise zvážila zavedení konceptu opatření pro schválení zveřejnění (Approved Publication Arrangements - APA) s cílem zavést normy kvality pro zveřejňování obchodů a snížit počet míst, jimž mohou být oznamovány obchody, jakož i používání internetových stránek, které jsou překážkou konsolidace;
16. žádá o omezení časové lhůty na odklad zveřejňování údajů o transakcích, aby byly transakce oznamovány regulačním orgánům do dvaceti čtyř hodin po uskutečnění; pokud jde o zveřejňování transakcí, zastává názor, že by zpoždění přesahující více než jednu minutu mělo být za běžných okolností považováno za nepřijatelné;
17. domnívá se, že je důležité analyzovat poruchy a obchodní modely obchodování OTC, a žádá proto zavedení specifických označení transparentnosti obchodů OTC před uskutečněním obchodu a po jeho uskutečnění, aby bylo možno dále porozumět charakteristice těchto OTC obchodů a vyhodnotit, které typy transakcí mohou být legitimně prováděny jako OTC kvůli jejich specifickému charakteru;
Mikrostrukturální otázky
18. trvá na tom, aby po bleskovém propadu akcií všechny obchodní platformy musely být schopny prokázat vnitrostátním orgánům dohledu, že jejich technologie a systémy dohledu dokážou odolávat tak velkému náporu příkazů, k jakému došlo 6. května, s cílem zabezpečit, aby mohly úspěšně zvládnout činnost spojenou s vysokofrekvenčním obchodováním a algoritmickým obchodováním v extrémních podmínkách, a prokázat, že jsou schopny do konce dne znovu vytvořit knihy objednávek tak, aby bylo možno určit příčiny neobvyklé činnosti na trhu a rozpoznat podezření na zneužití trhu;
19. vyzývá orgán ESMA, aby provedl přezkum nákladů a výnosů algoritmického a vysokofrekvenčního obchodování pro trhy a jeho vlivu na ostatní uživatele trhu, zejména institucionální investory, s cílem zjistit, zda významný tržní tok, který je vyprodukován automaticky, poskytuje trhu skutečnou likviditu a jaký to má vliv na celkové stanovování cen, jakož i možnosti zneužívání prostřednictvím manipulace trhu vedoucí k nerovným podmínkám mezi účastníky trhu a dopad na celkovou stabilitu trhu;
20. požaduje, aby praxe „vrstvení“ nebo „nadsazování nabídek“ byla výslovně označena za zneužívání trhu;
21. žádá přezkoumat, zda regulovat firmy, jež využívají strategie vysokofrekvenčního obchodování s cílem zabezpečit, aby měly propracované systémy a kontrolu se soustavnými regulačními přezkumy algoritmů, které používají, kapacity pro sledování v rámci jednoho dne a zjišťování stávajících pozic v reálném čase a pákového efektu a schopnosti prokázat, že pro případy mimořádných situací mají připraveny zásadní řídící postupy;
22. žádá o přezkoumání otázky vysokofrekvenčního obchodování z hlediska monitorování trhu; uznává, že regulační orgány potřebují mít vhodné prostředky k tomu, aby mohly odhalit a sledovat případné zneužití; z tohoto důvodu žádá, aby příslušným orgánům byly podávány zprávy o všech příkazech obdržených regulovanými trhy a multilaterálními obchodními systémy i o obchodování uskutečňovaném na těchto platformách;
23. žádá, aby všechna místa obchodování, která umožňují společné umísťování serverů – přímo nebo prostřednictvím třetích stran poskytujících údaje –, zabezpečila rovnocenný přístup pro všechny společné klienty a pokud možno na základě stejné infrastruktury skrytých opatření, a to v souladu s nediskriminačním postupem stanoveným ve směrnici MiFID,
24. vyzývá regulační orgány, aby sledovaly a regulovaly poskytování sponzorovaného přístupu na trh, a Komisi, aby zvážila další opatření včetně:
a) výslovného zákazu nefiltrovaného sponzorovaného přístupu společnostem, bez ohledu na to, zda patří ke stejné skupině společností jako sponzor,
b) požadavků, aby makléři a investiční firmy zřídili, evidovali a udržovali systém kontrol řízení rizik (před uskutečněním obchodu a po jeho skončení) a postupy dohledu na řízení finančních, regulačních a jiných rizik spojených s přístupem na trh;
25. bez ohledu na nezbytné uplatňování bezpečnostních opatření vyzývá orgán ESMA, aby dále zjišťoval, zda sponzorovaný přístup překračuje mez nediskriminačního přístupu;
26. vyzývá Komisi, aby přijala zásady, jež vyvíjí technický výbor Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, týkající se přímého elektronického přístupu na trh včetně sponzorovaného přístupu, které budou zahrnovat kritéria výběru klientů, kteří mohou získat sponzorovaný přístup, a smluvní vztah mezi platformou, členem a klientem a v nichž se stanoví jejich příslušné povinnosti, pokud jde o jejich využívání s vhodnými kontrolami a filtry,
27. zastává názor, že na základě zásady, že by se ke všem investorům mělo přistupovat stejně, by měla být zcela jasně zakázána praxe používání bleskových příkazů;
28. žádá orgán ESMA o přezkoumání struktur poplatků, aby bylo zabezpečeno, že prováděcí poplatky, vedlejší poplatky, zprostředkovatelské poplatky investičních firem a všechny další související stimuly jsou transparentní, nediskriminační a v souladu se spolehlivým vytvářením cen a jsou vytvořeny a prováděny tak, aby nepodporovaly obchodování za nevhodným účelem, a o posouzení, zda by minimální poplatek měli platit uživatelé zadávající příkazy bez ohledu na to, zda jsou tyto příkazy provedeny či nikoli, jelikož tržní infrastruktura musí tyto příkazy zpracovat,
29. navrhuje, aby orgán ESMA provedl studii, která by se zabývala modelem poplatků „maker/taker“ - s cílem určit, zda by formálním povinnostem a dohledu měl podléhat i každý příjemce výhodnější struktury poplatků typu „maker“;
30. požaduje dohled orgánu ESMA a definici v prováděcích aktech pro spolehlivé mechanizmy umožňující přerušení v závislosti na kolísání trhu a jiné přerušovací mechanizmy, jež by fungovaly současně na všech místech obchodování, aby se zabránilo bleskovému propadu akcií, k němuž došlo ve Spojených státech;
Oblast působnosti
31. žádá, aby žádný účastník neregulovaného trhu neměl přímý nebo nefiltrovaný sponzorovaný přístup na oficiální místa obchodování a aby se významní účastníci trhu obchodující na svůj vlastní účet museli zaregistrovat u regulačního orgánu a umožnit, aby jejich obchodní činnost podléhala z důvodu zajištění stability přiměřené míře dohledu a kontroly;
32. žádá, aby byla obchodní činnost na vlastní účet uskutečňovaná neregulovanými subjekty prostřednictvím algoritmických obchodních stratégií vykonávána pouze prostřednictvím regulované finanční protistrany;
33. žádá rozšíření rozsahu působnosti režimu transparentnosti MiFID na všechny nástroje podobné akciím včetně depozitních certifikátů (depository receipts), podílových fondů obchodovaných na burze (Exchange Traded Funds), burzovních komodit (exchange traded commodities, EDC) a certifikátů (certificates);
34. žádá Komisi a orgán ESMA, aby zvážily zavedení požadavků na transparentnost – před uskutečněním obchodu a po jeho skončení – pro všechny nemajetkové finanční nástroje, včetně trhů se státními a podnikovými dluhopisy a způsobilými deriváty ústředních protistran, které by byly uplatňovány způsobem, jenž se v případě potřeby liší v jednotlivých třídách aktiv a zároveň spojuje s opatřeními, která zajišťují větší standardizaci mimoburzovních derivátových produktů s cílem umožnit dosažení větší transparentnosti;
35. zastává názor, že s ohledem na problémy, které nastaly v souvislosti s kvalitou údajů a konsolidací údajů po uskutečnění obchodu pro evropské akcie, by Komise měla zajistit, aby údaje po uskutečnění obchodu pro nekapitálové produkty byly poskytovány ve formě, která je již konsolidovaná;
36. podporuje úmysl Komise uplatňovat na derivátové nástroje širší škálu ustanovení směrnice MiFID, protože obchodování s těmito produkty ve stále větší míře přechází na organizovaná místa obchodování a je předmětem zvyšující se standardizace a centrálních zúčtovacích požadavků;
37. požaduje návrh Komise, který by zajistil, aby všechny smlouvy na deriváty OTC, které lze normalizovat, byly podle potřeby uskutečňovány na burzách nebo elektronických obchodních platformách, aby bylo zajištěno, že ceny takových smluv jsou tvořeny transparentním, spravedlivým a účinným způsobem, aniž by došlo ke střetu zájmů;
38. žádá o přezkoumání norem Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry týkajících se zúčtovacích center, zúčtovacích systémů cenných papírů a systémově důležitých platebních systémů s cílem dále zlepšit transparentnost trhu;
39. domnívá se, že pro regulační orgány na různých trzích s fyzickými a finančními produkty je nezbytné, aby měly přístup ke stejným údajům, a mohly tak identifikovat trendy a vzájemné souvislosti, a vyzývá Komisi, aby koordinovala toto úsilí v rámci EU a celosvětově;
*
* *
40. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi a Evropské centrální bance.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Obecné připomínky
Evropské kapitálové trhy prošly obdobím nevídaných změn v důsledku změněného regulačního prostředí po zavedení směrnice MiFID i v důsledku technického pokroku, k němuž došlo během stejného období.
Zavedení směrnice MiFID se překrývalo i s obdobím výkyvů trhu způsobených vnějšími vlivy spojenými s finanční krizí.
Proto navzdory tomu, že všechna místa obchodování měla k dispozici spolehlivé údaje o trhu, kvantitativní údaje zcela neodrážejí vliv regulace.
V posledních pěti letech došlo ke změně monopolního postavení primárních burz.
Méně než 60 % obchodovaných objemů UK FTSE 100 se uskutečňuje na londýnské burze, 30 % CAC 40 je prováděno mimo Euronext v Paříži a k 25 % obchodování s DAX 30 dochází mimo Deutsche Börse ve Frankfurtu.
Zdá se, že všechny subjekty připouštějí, že zrušení exkluzivity, jíž se těšila místa obchodování s cennými papíry, zvýšilo konkurenci mezi obchodními platformami.
Tento klíčový cíl směrnice MiFID – tj. podpořit konkurenci mezi místy obchodování v oblasti výkonu služeb – vedl k nárůstu možností, jež mají investoři k dispozici, ke sníženým nákladům na transakce a pomohl zvýšit účinnost procesu tvorby cen.
V současnosti existuje v EU 136 multilaterálních obchodních systémů, které spolu s primárními burzami cenných papírů tvoří organizovaná místa obchodování.
Tato organizovaná místa zabezpečují přibližně 60 % objemu obchodování a zbytek objemu zajišťují makléři prostřednictvím mimoburzovního obchodování.
Dvojstranné obchody, při nichž klient zadá makléřovi příkaz a ten najde vhodnou nabídku, se změnily z převážně slovních především na elektronické příkazy.
I když na základě definice se na obchody mimoburzovního obchodování nevztahuje požadavek na transparentnost před uskutečněním obchodu, podle pravidel směrnice MiFID stále podléhají oznamovací povinnosti.
Fragmentace trhu však vedla k nízké transparentnosti po uskutečnění obchodu, protože obchodování se rozšířilo na rozličná místa, ale i v důsledku špatné kvality údajů poskytovaných po uskutečnění obchodu.
Je třeba účinnějšího regulačního rámce pro souhrnné informace po uskutečnění obchodu, který by zahrnoval nové technické kódy pro provádění transakcí s cílem lépe odrážet prostředí, v němž obchodníci mohou působit na několika místech.
Regulační orgány musí zabezpečit, aby byly schopny v kteroukoli chvíli zrekonstruovat knihu objednávek s cílem porozumět dynamice trhu a zapojení jeho účastníků.
Zdá se, že je též třeba regulačního zásahu na odstranění zbylých překážek konsolidace údajů po uskutečnění obchodu, aby bylo možno vytvořit integrovaný evropský informační systém, který by byl v soukromém vlastnictví.
Náklady na získávání údajů jsou v USA výrazně nižší než v EU a mohou činit pouhých 50 USD za měsíc za všechny platformy, zatímco v EU to může být až 500 USD.
Je to způsobeno zejména slučováním údajů před uskutečňováním obchodu a po jeho skončení ze strany míst obchodování, a proto je třeba tyto zdroje údajů od sebe oddělit, a tím výrazně snížit náklady.
Rozdíly v kvalitě údajů o obchodování a nedostatek společných formátů pro oznamování ještě dále prohloubily problémy a je možné je vyřešit přípravou společných norem předkládání zpráv a formátů pro oznamování údajů po uskutečnění obchodu.
Ve směrnici MiFID je také podrobně stanoveno přípustné zpoždění při oznamování údajů po uskutečnění obchodu a vzhledem ke zvýšenému využívání technických prostředků se pro účely vytváření cen zdá být vhodné snížit tento limit tak, aby žádný obchod nesměl být oznámen později než 24 hodin poté, co byl uskutečněn, a pokud jde o většinu elektronických transakcí, mělo by být zpoždění přesahující víc než jednu minutu považováno za nepřijatelné.
Kromě krize se na trhu od zavedení směrnice MiFID vyskytly i mnohé další změny, jako např. nástup nových technologií a v současnosti už široce využívaného elektronického algoritmického obchodování včetně vysokofrekvenčního obchodování.
V této nové technologické éře a při zvýšeném požadavku na transparentnost je zajímavé konstatovat, že od té doby, co se zvýšil celkový počet obchodovacích míst, objem obchodů vykonaných prostřednictvím mimoburzovního obchodování se jako procento celkového objemu obchodu nezmenšil.
Trh se však přizpůsobil využívání anonymních obchodních platforem pro obchodování v rámci platforem křížení příkazů zadaných makléři (BCN) a využívání výjimek ze směrnice MiFID pro tuto činnost, když je prováděna prostřednictvím organizovaných míst obchodování (nepřehledné transakce, dark transactions).
Přibližně u 10 % veškerého obchodovaní s akciemi na organizovaných trzích v EHP je využíváno výjimek z požadavků na transparentnost směrnice MiFID před uskutečněním obchodu a je možno je považovat za „nepřehledné“ obchodování.
Je však třeba nalézt správný poměr mezi potřebou transparentnosti před uskutečněním obchodu s cílem napomoci procesu tvorby cen a mezi odůvodněnými situacemi, při nichž byly poskytnuty výjimky s cílem zabránit nežádoucím otřesům trhu a pomoci jeho dobrému fungování.
Vzhledem k tomu, že se průměr objemu obchodování snížil z 22 266 EUR v roce 2006 na 9 923 v roce 2009 a jen 0,9 % obchodování se nyní uskutečňuje v rámci výjimky z referenční ceny, existuje důvod k revizi rozdílných výjimek.
Je třeba se rovněž smažit o zabezpečení jednotnějšího uplatňování výjimek z požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu ve všech členských státech s cílem omezit rozdíly při jejich uplatňování.
Vhodným způsobem, jak toho dosáhnout, by mohly být technické normy.
Provádění obchodů mimoburzovního obchodování prostřednictvím platformy křížení příkazů existovalo už před přijetím směrnice MiFID, ale v současnosti je tento postup uskutečňován převážně na elektronických platformách, k nimž mají klienti přístup.
Platformy křížení příkazů zadaných makléři jsou chápány jako cenný doplněk obchodovacích míst, zejména ze strany investorů, a proto by měly být uznány jako samostatná kategorie v rámci směrnice MiFID a měly by se stát předmětem regulačního dohledu za účelem sledování jejich činnosti.
Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry v současné době sbírá údaje s cílem správně vyhodnotit objem obchodů, které jsou uskutečňovány nepřehledným způsobem, a zjistit, zda existuje hranice, za níž část obchodů uskutečněných bez zveřejnění ceny před jejich uskutečněním začne mít vliv na samotný proces tvorby cen.
Výzkum regulace různých platforem obchodování je v USA na vyšším stupni než v EU a měli bychom zjistit, zda bychom neměli využít zkušeností USA, pokud jde o požadavky na transparentnost po uskutečnění obchodu týkajícího se anonymních obchodních platforem, a to zejména vzhledem k tomu, že podle současných odhadů britského Úřadu pro dohled nad finančním trhem (FSA) nepřehledným způsobem prostřednictvím smluv mimoburzovního obchodování probíhá méně než 1 % obchodování s akciemi, přičemž v USA anonymní obchodní platformy představují takřka 10 % objemu obchodování.
Od doby vstoupení směrnice MiFID v platnost jsou poskytovateli trhu ve stále větší míře technologické platformy, které výrazně závisí na systémech IT a soutěží mezi sebou v poskytování co nejúčinnějších, nejrychlejších a nejodolnějších obchodních zařízení.
Kromě změn v důsledku regulace vedl vliv nových technologií a nástup nových účastníků trhu k vyšší rychlosti obchodování, růstu vysokofrekvenčního obchodování a k nárůstu přímého přístupu klientů členů platforem obchodování, a proto i k rychlejším a dynamičtějším trhům.
Jedním z důvodů stálého poklesu průměrného objemu obchodování je, že noví účastníci trhu upřednostňují okamžité provádění příkazů a nikoli příkazy s velkým objemem.
Každý dobře fungující trh vyžaduje společnosti ochotné poskytovat likviditu a zveřejňovat ceny.
Odborníci a tvůrci trhu plnili v minulosti tuto úlohu uváděním nákupních a prodejních cen a vytvářením zisku z tohoto rozdílu.
S rozvojem trhu se změnil způsob, jakým je uskutečňováno poskytování likvidity.
Zejména nástup technologií umožnil společnostem využívajícím algoritmické obchodování poskytovat likviditu na trzích uváděním dvojstranných příkazů do elektronických knih objednávek a stanovováním veřejné ceny.
Tvůrci trhu si obvykle neponechávají investice po delší dobu, a právě toho strategie vysokofrekvenčního obchodování využívají.
Bylo by vhodné provézt další analýzu povinností a úkolů, které je možné od těchto neformálních tvůrců trhu požadovat.
Pokud mají prospěch ze struktury stanovování cen, která je pro tvůrce trhu výhodná, měli by mít povinnost na požádání poskytnout tržní cenu.
Vysokofrekvenční obchodování samotné není obchodní strategií, ale je možné ho uplatnit na různé obchodní strategie, z nichž všechny mají společný vysoký obrat portfolia.
Mnohé dokáží zpracovat až 33 000 obchodů za sekundu s tím, že doba obchodování v obou směrech se pohybuje pod hranicí mikrosekundy.
Všechny jsou náročné na rychlost, a proto jsou citlivé na latenční dobu / časové zpoždění, vyžadují vysokokapacitní systémy získávání údajů o trhu a mechanizmy párování obchodů a kotování.
Běžně je rozdělujeme do dvou kategorií: na elektronické obchodování a statistickou arbitráž.
Odhaduje se, že objem obchodování uskutečňovaného obchodníky vysokofrekvenčního obchodování přesahuje 35 % a dále roste.
Na druhé straně tento podíl představuje 70 % objemu obchodovaného na trzích v USA, kde je využívání strategie vysokofrekvenčního obchodování levnější.
Předpokládá se, že náklady na zúčtování a vyrovnání v EU jsou překážkou dalšího rozvoje, a proto by jakékoli snížení nákladů mělo pravděpodobně dodatečný vliv na dynamiku trhu.
Existuje velmi málo informací o vlivu, který tyto strategie vysokofrekvenčního obchodování mají na trh, a zejména, zda by celkový vliv technologií mohl ovlivňovat odolnost trhu samotného.
Zdálo by se, že vysokofrekvenční obchodování zvýšilo likviditu a snížilo rozpětí cen pro investory.
Je třeba však důkladněji přezkoumat užitečnost kvality této likvidity, protože objemy, které jsou k dispozici, jsou často malé a vznikají otázky ohledně skutečné validity množství prováděných obchodů uváděného v knihách objednávek.
Je třeba uskutečnit rovněž analýzu s cílem určit, zda nárůst vysokofrekvenčního obchodování negativně neovlivnil tvorbu cen.
Bylo zjištěno, že mnohé subjekty využívající vysokofrekvenčního obchodování fungují jako soukromé obchodní společnosti a jako takové jsou subjekty, které nepodléhají regulaci, a proto nemusí splňovat požadavky směrnice MiFID.
Vzhledem k tomu, že existuje politická vůle, aby všichni významní účastníci trhu podléhali vhodné regulaci, navrhujeme, aby se to uplatňovalo na tyto společnosti a aby byl urychleně vznesen požadavek na rozšíření působnosti předpisů týkajících se oznamování uvedených ve směrnici i na tyto subjekty.
Zejména je nutné dohlížet nad systémy a řízením rizik těchto společností, jak se ukázalo při bleskovém propadu akcií v USA dne 6. května 2010.
Měly by být uskutečňovány zátěžové zkoušky platforem, aby se zabezpečilo, že jsou schopné zvládnout „nekontrolovatelný algoritmus“.
Je třeba zaměřit pozornost na sběr údajů o činnosti všech účastníků trhu s cílem umožnit regulačním orgánům v případě potřeby zrekonstruovat knihy objednávek a sledovat fungování bezpečných a účinných trhů.
Vzhledem k objemu transakcí by se mohlo zdát, že pro systém mohou představovat systémové riziko, které třeba přezkoumat v rámci celé EU.
Využívání společného umísťování serverů se stává běžné, protože umísťování serverů klientů do blízkosti obchodních serverů umožňuje obchodní společnosti snížit čas potřebný k získávání údajů o trhu z místa obchodování a k zadávání příkazů na trhu, což snižuje latenční dobu, a umožňuje společnosti zvýšit frekvenci operací.
Stejný výsledek je možné dosáhnout i prostřednictvím společného umísťování serverů poskytovaným třetí stranou.
Navzdory své ceně se v současnosti možnost společného umísťování serverů nezdá být diskriminující a přestože by všichni uživatelé měli mít stejné podmínky, pokud jde o vzdálenost od serverů a stanovování cen, zdá se, že je nutné stanovit požadavek na poskytování informací o tom, jak se ceny stanovují.
Sponzorovaný přístup umožňuje obchodníkům, již nejsou členy trhu, směřovat své příkazy skrze systém sponzorů, jímž je např. makléř anebo všeobecný zúčtovací člen (GCM).
Platformy EU, které v současnosti umožňují sponzorovaný přístup, konkrétně CHi-X, BATS Europe, LSE a NYSE Euronext, zavedly pod dohledem svých regulačních orgánů požadavky na filtry a kontroly, které takový člen uplatňuje před zadáním příkazů.
Nefiltrovaný (holý) sponzorovaný přístup však umožňuje klientovi zprostředkovatele přímo se připojit k platformě bez jakékoli jiné formy dohledu, přičemž tato praxe představuje nepřijatelné riziko pro člena trhu a jeho zúčtovací zařízení a pro správné fungování trhu a měla by být v EU i nadále zakázána.
Navrhujeme, aby byly zavedeny náležité kontroly rizika před uskutečněním obchodu a monitorovací systémy po jeho skončení pro sponzorovaný přístup k platformám, zejména pro ty případy, kdy je využívána „zúčtovací společnost“, kdy sponzorovaní klienti mohou působit na trzích a využívat značný pákový efekt, což může pro systém představovat systémové riziko v důsledku potenciálně velkého množství obchodů daytradingového charakteru (nákup a prodej ve stejný den) v rámci mnoha strategií.
Závěrem: zdá se, že významným důsledkem konkurence, která je výsledkem zavedení směrnice MiFID, byla fragmentace trhu, která sama o sobě podpořila explozivní nárůst strategií vysokofrekvenčního obchodování.
Regulace musí vycházet ze skutečnosti, že tento technický pokrok vyžaduje vhodná ustanovení v právních předpisech, aby bylo zabezpečeno, že se nedostane mimo dosah regulace a neúmyslně nepovede k systémovému riziku, které by ohrožovalo celkové fungování trhu.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
9.11.2010
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
43
2
Členové přítomní při konečném hlasování
Burkhard Balz, Godfrey Bloom, Sharon Bowles, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Arlene McCarthy, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Thijs Berman, Herbert Dorfmann, Sari Essayah, Robert Goebbels, Sophia in ‘t Veld, Syed Kamall, Arturs Krišjānis Kariņš, Thomas Mann, Sirpa Pietikäinen, Bernhard Rapkay
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
Knut Fleckenstein
