Plenární zasedání ve Štrasburku 13. - 16. prosince 2010
Instituce
2010-12-10 - 16:17
I poslednímu plenárnímu zasedání v tomto roce bude kralovat téma financování EU v roce 2011.
Po měsících vyjednávání, která uvázla v listopadu na mrtvém bodě, se zástupcům Parlamentu podařilo dospět k dohodě s členskými státy.
Finální verze rozpočtu by tak mohla být schválená již za par dní.
Prosincové zasedání se tradičně ponese v duchu lidských práv. Europoslanci doufají, že kubánské úřady povolí Guillermovi Fariñasovi vycestovat z 'ostrova svobody', aby mohl ve Štrasburku osobně převzít letošní Sacharovovu cenu z rukou předsedy EP.
Poslanci také doladí pravidla pro fungování občanské iniciativy, jejíž vznik byl zakotven v Lisabonské smlouvě.
Předmětem diskuse bude mimo jiné zpřísnění legislativy týkající se obchodování s lidmi, ochrana obětí trestných činů na území EU nebo kauza Wikileaks.
Přehled témat vám nabídne stručný popis všech nejdůležitějších událostí tohoto zasedání.
Dále v této příloze najdete aktuální články k daným tématům.
Plenární zasedání můžete sledovat v přímém přenosu s tlumočením do češtiny.
20101203FCS06328
Přehled témat: Plenární zasedání Evropského parlamentu 13.–16. prosince 2010 ve Štrasburku
Občanská iniciativa neboli milion občanů bude mít právo navrhnout evropský zákon
Schválí-li příští týden poslanci dohodu o tzv. občanské iniciativně, budou mít evropští občané možnost vyzvat Evropskou komisi, aby vypracovala nový evropský zákon na určité téma.
Mimo jiné přitom ale budou muset zajistit, aby signatáři iniciativy pocházeli z alespoň sedmi různých zemí EU.
Parlament se při vyjednání dohody se členskými státy a Komisí snažil odstranit všechny zbytečné překážky a celou proceduru co nejvíce zjednodušit.
Jednání o rozpočtu EU na příští rok jdou do finále: EP o něm bude hlasovat příští středu
Podle rozhodnutí šéfů politický klubů a předsedy Evropského parlamentu budou poslanci o podobě rozpočtu EU na příští rok hlasovat příští týden ve středu.
O den dříve by na toto téma měli na plenárním zasedání vést rozpravu.
Přísnější pravidla pro boj proti obchodování s lidmi
Přísnější tresty pro překupníky s lidmi a lepší ochranu a pomoc pro jejich oběti požadují poslanci Evropského parlamentu, kteří budou příští úterý schvalovat nový zákon o boji proti obchodování s lidmi.
Nová pravidla se budou vztahovat na obchodování s lidmi za účelem pohlavního zneužívání či nucené práce v takových oblastech, jako je například stavebnictví, zemědělství nebo práce v domácnosti.
Celoevropská ochrana pro obětí trestných činů
Ochrana, která byla obětem trestných činů udělena v jednom státě EU, by měla být díky novému evropskému ochrannému příkazu automaticky rozšířena i na další země, do kterých se tyto oběti případně přestěhují.
Ve zprávě, kterou bude Evropský parlament schvalovat příští úterý, přitom poslanci požadují lepší ochranu nejen pro oběti násilí na základě pohlaví, ale pro oběti všech trestných činů vůbec.
Stálý krizový mechanismus na ochranu eurozóny
Ve středu odpoledne budou europoslanci se zástupci belgického předsednictví a Komise diskutovat o nadcházejícím zasedání Evropské rady (16.–17. prosince).
Na mušku by si přitom měli vzít hospodářskou politiku EU, a hlavně návrh, jak vytvořit stálý krizový mechanismus na ochranu stability v eurozóně.
Kromě ekonomických otázek by se evropští lídři měli na svém zasedání koncem příštího týdne věnovat také vztahům EU s jejími strategickými partnery.
Guillermo Fariñas: vítěz Sacharovovy ceny za rok 2010
Vítězem Sacharovovy ceny Evropského parlamentu za svobodu myšlení se v letošním roce stal kubánský disident Guillermo Fariñas.
Slavnostní předání ceny by se mělo konat ve středu 15. prosince v poledne, avšak za předpokladu, že kubánské úřady Fariñasovi dovolí vycestovat.
Dodržování základních práv v EU
Práva občanů EU jsou stále až příliš často porušována, stojí v letošní zprávě Evropského parlamentu o dodržování lidských práv v EU.
Poslanci tedy vyzývají k tomu, aby byla urychleně přijata konkrétní opatření, stanoveny střednědobé strategie, navržena dlouhodobá řešení a zajištěn náležitý dohled ze strany institucí EU.
Výroční zpráva o lidských právech ve světě za rok 2009
Ve středu dopoledne budou europoslanci diskutovat s vysokou představitelkou EU pro zahraniční politiku Catherine Ashtonovou o výroční zprávě Evropského parlamentu o stavu lidských práv ve světě za rok 2009.
Rádi by přitom, aby možnosti, které nabízí Lisabonská smlouva, vedly k vytvoření skutečně důrazné a účinné politiky EU na podporu lidských práv a aby byla zajištěna větší návaznost opatření přijímaných v rámci EU i navenek.
Diskuze o aféře Wikileaks s předsedou Komise Barrosem
Aféra s tajnými zprávami zveřejňovanými na serveru Wikileaks a otázka kybernetické bezpečnosti se pravděpodobně dostanou i na program příštího plenárního zasedání EP.
V rámci pravidelné hodiny interpelací na předsedu Evropské komise budou poslanci od Barrosa v úterý odpoledne mimo jiné požadovat také vyjádření k únikům tajných informací a odhalením, která z nich vyplývají o letech CIA a mimořádném vydávání vězňů.
Afghánistán: EP požaduje radikální změnu strategie EU
Strategii EU vůči Afghánistánu je zapotřebí radikálně změnit, protože navzdory skoro desetileté mezinárodní přítomnosti se bezpečnost i sociálně-hospodářské podmínky v této zemi neustále zhoršují, stojí ve zprávě, o které bude Evropský parlament jednat příští týden ve středu.
Hlasování o ní je pak naplánováno na čtvrtek.
Tato „úniková strategie“ musí být vypracována ve spolupráci s afghánskou stranou, přičemž k jednání mají být podle poslanců přizváni i zástupci hnutí Taliban.
Další témata projednávaná na plenárním zasedání: ratingové agentury, klece pro slepice nebo protiraketový deštník
Na nadcházejícím plenárním zasedání budou poslanci mimo jiné schvalovat také dohodu o dohledu nad ratingovými agenturami nebo návrh zákona o jednom povolení k pobytu i práci pro legální přistěhovalce, s Komisí budou diskutovat o blížícím se zákazu používání tzv. nezdokonalených klecí pro slepice a vrátí se také k nedávnému summitu NATO v Lisabonu.
Sledujte živě (pondělí od 17h) Program zasedání Politické skupiny Newsletter : Plenární zasedání Evropského parlamentu 13.–16. prosince 2010 ve Štrasburku Fotoreportáž z plenárky - Flickr
Plenární zasedání zahájeno: rozpočet 2011, Cancún a Sacharovova cena na programu
Poslanci zahájili 13. prosince poslední plenární zasedaní tohoto roku Evropský parlament bude nakonec tento týden schvalovat rozpočet EU na příští rok a vrátí se také ke klimatické konferenci, která minulý týden skončila v mexickém Cancúnu, oznámil dnes na úvod plenárního zasedání ve Štrasburku předseda EP Jerzy Buzek.
Zároveň přitom upozornil, že středečního předávání Sacharovovy ceny se pravděpodobně nezúčastní její letošní laureát Guillermo Fariňas, a připomněl také 29. výročí vyhlášení stanného práva v Polsku.
Jerzy Buzek dnes nejprve oznámil, že podle rozhodnutí Konference předsedů Evropského parlamentu (složené ze šéfů politických klubů a předsedy EP) poslanci v úterý odpoledne projednají nový návrh rozpočtu Evropské unie na příští rok.
Hlasovat pak o něm budou ve středu v poledne.
Ve středu se pak poslanci vrátí také k mezinárodní klimatické konferenci, která se konala v mexickém Cancúnu.
Společně s komisařkou pro otázky klimatu Connie Hedegaardovou budou diskutovat o "určitém pokroku", kterého bylo minulý týden dosaženo, do jaké míry je současná dohoda uspokojivá a také jaké kroky je zapotřebí učinit předtím, než bude zahájeno další kolo jednání.
Jak Buzek dále připomněl, na plenárním zasedání 21. října oznámil, že v letošním roce se Evropský parlament rozhodl udělit svou Sacharovovu cenu za svobodu myšlení kubánskému disidentovi Guillermovi Fariňasovi.
Přestože se Buzek obrátil na kubánského prezidenta Raúla Castra a v osobním dopise jej požádal, aby kubánské úřady Fariňasovi umožnily přijet do Štrasburku, a mohl tak tuto cenu osobně převzít, Buzkova výzva nakonec zůstala bez odezvy.
"Doufáme, že lady Ashtonová toto odmítnutí [umožnit Fariňasovi přijet do Štrasburku] v budoucnu ve vztazích s Kubou náležitě zohlední," prohlásil dnes Buzek a dodal, že Evropský parlament stále doufá, že se Fariňas na slavnostní předávání nakonec včas dostane.
Přesně před 29 lety (13. prosince 1981) byl v Polsku vyhlášen výjimečný stav, připomněl dnes také Buzek a uctil památku všech, "kdo obětovali život, aby Evropu osvobodily od jha komunismu".
Závěrem pak Buzek oznámil, že britský poslanec Godfrey Blum (EFD), kterému bylo za jeho chování na plenárním zasedání 24. listopadu uloženo, aby se omluvil, tak ve stanovené lhůtě nakonec neučil, a jako trest mu tudíž byly na 7 dní pozastaveny poslanecké diety.
Změny v programu plenárního zasedání
Po dohodě s politickými skupinami oznámil předseda Evropského parlamentu tyto změny v programu jednání:
Středa 15. prosince
Na žádost skupiny EPP byla na pořad jednání doplněna rozprava o zprávě Józsefa Szájera (EPP, HU) o tom, jak by členské státy měly kontrolovat pravomoci Komise v oblasti provádění legislativy.
Hlasování o této zprávě je naplánováno na čtvrteční poledne.
Skupina Socialistů pak požádala o dodatečné zařazení dvou otázek k ústnímu zodpovězení pro Komisi a Radu, které se týkají balíku opatření v oblasti řízení ekonomiky.
Obě tyto otázky budou projednány ve středu odpoledne.
V důsledku výše uvedených změn bude středeční plenární zasedání probíhat až do 21:00.
Konečný návrh programu jednání Přijaté zprávy a usnesení (zveřejňovány průběžně po zapracování výsledků hlasování) Přímý přenos zasedání na internetu (v češtině) Záznam zasedání na EP Live
Až 80 procent pomoci pro Afghánistán se ztrácí, tvrdí poslanec
Sociolog a europoslanec Pino Arlacchi V Parlamentu se ozývají hlasy volající po zásadní změně přístupu EU vůči afghánskému tažení.
Nová zpráva, kterou vypracoval italský socialistický poslanec Pino Arlacchi zdůrazňuje, že cesta k ukončení bojů vede hlavně přes civilní projekty.
"Vojenský přístup selhal," tvrdí Arlacchi.
Právě tento týden budou jeho zprávě debatovat poslanci na své plenární schůzi.
Co je hlavním sdělením vaší zprávy?
Hlavním sdělením je, že EU by měla ve svém uvažovaní o Afganistanu jednat sama za sebe.
Dosud jsme jen následovali přístup USA, což způsobilo mnoho chyb.
Američané jsou naší spojenci a přátelé.
A protože jsou přátelé, je naš í povinností je upozornit, když se začnou dopouštět chyb.
Jaké chyby máte na mysli?
Tou hlavní chybou - alespoň zatím - bylo, že USA deklarovaly, že mohou v Afghánistánu vyhrát použitím vojenské síly.
Jde přitom o zemi, kde to není možné.
Po konferencích v Kábulu i Londýně se však již všeobecně má za to, že vojenský přístup selhal.
Nyní se proto musíme zaměřit na civilní strategii.
Jak vnímáte současnou situaci v zemi v porovnaní s předešlými lety?
V Afghánistánu dnes máme nejenom vojáky, ale zajišťujeme tam i civilní pomoc.
K dispozici máme množství zdrojů.
Evropský příspěvek dosahuje ročně přibližn ě jedné miliardy eur.
Rozpočet navíc počítá s dalšími čtyřmi až pěti miliardami, což je na obnovu Afghánistánu více než dost.
Jenže existuje zde zásadní paradox - sociální ani ekonomická situace země se vůbec nezlepšuje.
A posledních deset let se nezlepšila téměř v ničem.
Moje zpráva se proto ptá, proč tomu tak je a navrhuje řešení.
Co teda konkrétně navrhujete?
Máme spočítané, že z peněz, které posíláme do Afghánistánu se k místním lidem skutečně dostane pouze 20 procent.
Naopak až 80 procent se ztratí.
To je do jisté míry způsobené i korupcí tamní vlády.
Většina prostředků - a to zdůrazňuji - se však ztrácí kvůli něčemu jinému.
K onkrétně kvůli plýtvání při financování projektů, které se buď navzájem dublují, nebo nejsou potřeba.
Je naší povinností s tím něco udělat a postarat se o to, aby se alespoň polovina pomoci dostala k afghánskému obyvatelstvu.
Dalším tématem je mírový proces.
Musíme podpořit tamní vládu v úsilí o zastavení bojů, které by mělo mít celonárodní charakter.
Karzáího kabinet by proto měl dostat volnou ruku při rozhodovaní o tom, s kým bude jednat.
Když se rozhodne zapojit do jednání Taliban, tak ať.
My bychom měli pouze trvat na tom, aby byla ze země vykázaná Al Káida a aby byla afghánská ústava i práva žen respektována.
Stejně tak se musí eliminovat produkce opia.
Právě opium představuje obrovský problém, kvůli kterému je naše přítomnost v Afghánistánu nutná - až jeden a půl miliónu narkomanů užívá drogy, které pocházejí právě odtud.
V posledních týdnech je aktuální aféra kolem WikiLeaks.
Nemáte obavy, že dokumenty publikované na tomto serveru mohou ohrozit životy lidí v Afghánistánu?
To si nemyslím.
Četl jsme ty dokumenty, které se týkají Afghánistánu a domnívám se, že nikdo v ohrožení není.
Sever WikiLeaks i noviny, které ty informace otiskly se chovaly velice zodpovědně.
Vymazaly všechny odkazy na konkrétní jména i místa.
Panika není na místě.
Zpráva o nové strategii pro Afgánistán Delegace EU-Afganistán EU a Afgánistán Rozhovor: Thijs Berman o Afghánistánu - článek
EP požaduje přísnější pravidla pro boj proti obchodování s lidmi
Zpravodajky Edit Bauer a Anna Hedh Nový zákon EU o obchodování s lidmi, který dnes schválil Evropský parlament, by měl zavést přísnější tresty pro obchodníky s bílým masem a lepší ochranu a pomoc pro jejich oběti.
Nová pravidla se budou vztahovat na obchodování s lidmi za účelem pohlavního zneužívání či nucené práce v takových oblastech, jako je například stavebnictví, zemědělství nebo práce v domácnosti.
Obchodování s lidmi je podle poslanců „novodobou formou otroctví, závažným zločinem a hrubým porušením základních lidských práv“ a může mít řadu podob.
Nová pravidla se tak mají vztahovat například na pohlavní zneužívání, nucenou práci, nezákonné obchodování s lidskými orgány, žebrání, nezákonné adopce nebo sňatky z donucení.
Na rozdíl od rámcového rozhodnutí EU o boji proti obchodování s lidmi z roku 2002 přitom tato nová směrnice rozšiřuje definici „zneužívání“, a tím pádem ochranu širšího okruhu obětí.
Dále tato směrnice, na jejímž znění se už Parlament dohodl se zástupci členských států. stanoví minimální pravidla pro definici trestních činů a sankcí pro překupníky a zavádí také společná pravidla, která by měla posílit prevenci těchto trestných činů i ochranu jejich obětí.
Po schválení směrnice budou mít jednotlivé státy dva roky na to, aby její ustanovení zakomponovaly do svých právních řádů.
Přísnější tresty pro obchodníky a konfiskace výnosů z trestné činnosti
Nová směrnice stanoví výši trestů, které budou platit po celé EU.
Obchodování s lidmi tak bude trestáno odnětím svobody ve výši nejméně pěti let (členské státy tedy nebudou moci uložit trest nižší).
V případě zvláštních přitěžujících okolností, jako např. pokud jsou oběťmi trestného činu děti, došlo při něm k ohrožení života oběti nebo při něm bylo použito hrubého násilí, pak bude možno zvýšit trest odnětí svobody až na deset let.
Stejně tak má být podle směrnice trestný také návod, pomoc, účastenství či pokus o spáchání trestného činu.
Pokud jsou do případu zapojeny nějaké právnické osoby (organizace), měly by sankce zahrnovat jak trestní, tak jiné pokuty.
Ty by mohly mít například podobu dočasného nebo trvalého zákazu provozování obchodní činnosti, uložení soudního dohledu nebo dočasného či trvalého uzavření provozoven použitých ke spáchání trestného činu.
Dále by jednotlivé státy měly také zajistit, aby byly zkonfiskovány nástroje použité k trestné činnosti a výnosy z ní.
Obojí by přitom podle poslanců mělo být následně využito na pomoc a ochranu obětí a také na jejich odškodnění.
Širší ochrana obětí
Podle návrhu směrnice by obětem obchodování s bílým masem mělo být poskytnuto ubytování, hmotná pomoc a v případě potřeby také lékařské ošetření, včetně psychologické pomoci.
Právní poradenství a zastoupení by přitom měly být poskytovány bezplatně, a to alespoň v případě, pokud oběť nemá dostatek finančních prostředků.
Navíc mají mít oběti přístup také k programům na ochranu svědků a k systémům odškodnění.
Pomoc a podpora by přitom obětem měla být poskytována "před trestním řízením, v jeho průběhu a přiměřenou dobu po jeho skončení," a to bez ohledu na to, zda je oběť ochotná spolupracovat na vyšetřování jako svědek.
Členským státům pak směrnice výslovně ukládá zajistit, aby za trestné činy, které byly oběti přinuceny spáchat, nebyly stíhány ani trestány.
V zájmu snížení poptávky po těchto službách by členské státy měly také zvážit, zda stíhat i klienty, kteří těchto služeb využívají a jsou si přitom vědomi, že jsou spojeny s trestnou činností.
Obětí obchodování s lidmi se v Evropské unii každý rok stane několik set tisíc lidí.
Řada obětí je přitom nucena k prostituci (43 %, převážně ženy a dívky) a k podřadné práci (32 %).
Směrnici dnes při hlasování podpořilo 643 poslanců, 10 jich bylo proti a 14 se hlasování zdrželo.
Přijatá zpráva (viz 14. prosince) Anna Hedh (S&D, SE) – profil zpravodajky Edit Bauer (EPP, SK) – profil zpravodajky
Oběti všech trestných činů budou chráněny ve všech státech EU
Jiménez-Becerril Barrio Teresa a Romero López Carmen provedli zprávu Parlamentem Ochrana, která byla obětem trestných činů udělena v jednom státě EU, má být díky novému evropskému ochrannému příkazu automaticky rozšířena i na další země, do kterých se tyto oběti případně přestěhují.
Ve zprávě, kterou dnes schválil Evropský parlament, přitom poslanci požadují rozšířit působnost evropského ochranného příkazu tak, aby se vztahoval nejen na oběti sexuálně motivovaného násilí, ale na oběti všech trestných činů vůbec.
Svá opatření na ochranu obětí mají všechny státy Evropské unie; platí však pouze na jejich vlastním území.
Zvedení evropského ochranného příkazu by mělo zajistit, aby se ochrana, která byla obětem trestných činů udělena v jednom státě EU, vztahovala i na další státy, do kterých se tyto oběti přestěhovaly či přestěhují.
Směrnici o evropském ochranném příkazu, na jejímž znění se už poslanci dohodli se zástupci belgického předsednictví EU, dnes schválil celý Evropský parlament; pro se přitom vyslovilo 610 poslanců, 13 jich bylo proti a 56 se hlasování zdrželo.
Nyní ji však musí odsouhlasit ještě členské státy v Radě ministrů (kvalifikovaná většina).
Ochrana pro oběti všech trestných činů
Přestože většina opatření je zaměřena na ochranu žen, které jsou oběťmi sexuálně motivovaného násilí, měl by se evropský ochranný příkaz vztahovat i na oběti všech ostatních trestních činů.
Nová směrnice se totiž týká " ochranných opatření, jejichž cílem je ochrana všech obětí, a nikoli pouze obětí násilí páchaného na základě příslušnosti k pohlaví, přičemž se zohlední zvláštní povaha každého spáchaného trestného činu ".
Nová pravidla by se měla vztahovat na oběti (i ty potenciální), které potřebují ochranu „proti trestnému činu jiné osoby, který může jakýmkoli způsobem ohrozit život, tělesnou, duševní a sexuální integritu dané osoby".
Konkrétně by měla např. zabránit "jakékoli formě obtěžování, jakož i činu, který může ohrozit důstojnost nebo osobní svobodu", a umožnit tak předcházet "únosům, pronásledování a jiným formám nepřímého nátlaku".
Dále by se nová směrnice měla vztahovat také na opatření, která "usilují o zabránění novému trestnému jednání či zmírnění dopadů předchozího trestného jednání“.
Zákaz kontaktu útočníka s obětí
Evropský ochranný příkaz bude moci být vydán pouze v případě, že stát původu oběti uložil útočníkovi jedno nebo více z následujících omezení: aby se zdržel návštěv určitých lokalit, míst nebo vymezených oblastí, kde má chráněná osoba bydliště nebo které navštěvuje, dále aby chráněnou osobou nekontaktoval, a to ani prostřednictvím telefonu, elektronické či běžné pošty, faxem či jakýmikoli jinými prostředky, a nebo aby se k chráněné osobně nepřibližoval na více než předepsanou vzdálenost.
Ochrana napříč hranicemi
Evropský ochranný příkaz bude moci být vydán na žádost chráněné osoby, pokud se rozhodne, že chce pobývat nebo se zdržovat v jiném členském státě EU (nebo tak případně již učinila).
O vydání příkazu rozhodne stát, který dané osobě přiznal ochranu, a předá jej zemi, do níž se chráněná osoba stěhuje, nebo ve které již pobývá.
Vzhledem k tomu, že v jednotlivých státech mohou o ochranných opatření rozhodovat různé druhy orgánů (občanskoprávní, trestní či správní), nemusí příslušný orgán cílového státu přijmout ve všech případech stejné ochranné opatření, jako přijala země původu chráněné osoby.
"Do určité míry" může ale "uvážit přijetí jakéhokoli opatření, které v obdobné situaci shledává přiměřeným a dostatečným podle svého vnitrostátního práva s cílem poskytnout chráněné osobě pokračující ochranu".
Ochrana příbuzných
Poslancům se podařilo začlenit do směrnice ustanovení, podle kterého může být evropský ochranný příkaz vydán také za účelem ochrany příbuzných chráněné osoby.
Bude-li směrnice přijata, budou mít jednotlivé státy tři roky na to, aby její ustanovení zakomponovaly do svých právních řádů.
Přijatá zpráva (viz 14. prosince) Carmen Romero López (S&D, ES) – profil zpravodajky Teresa Jiménez-Becerril Barrio (EPP, ES) – profil zpravodajky
EP se neshodl na tom, zda legálním přistěhovalcům udělovat povolení k pobytu a zároveň k práci v EU
Statut přistěhovalců nejen z Afriky nebude jen tak vyřešen©BELGA Europoslanci se dnes neshodli na tom, jak by měl vypadat zákon, podle kterého by mělo být legálním přistěhovalcům ze zemí mimo EU vydáváno jedno povolení, které by je opravňovalo jak k pobytu v zemích EU, tak i k práci.
Zároveň by tak tito přistěhovalci získali v řadě oblastí stejná práva jako mají občané dané země, což by mělo zabránit tomu, aby byli pracovně vykořisťováni.
Poté, co byla schválena řada pozměňovacích návrhů, došla většina poslanců k závěru, že z různých důvodů už nemohou takto pozměněný návrh směrnice podpořit.
Při konečném hlasování ji tedy zamítli (a to s poměrem hlasů 306:350:25).
Návrh se tak vrací zpátky do příslušných výborů (Výbor pro občanské svobody a Výbor pro zaměstnanost a sociální věci), které ho mají přepracovat.
Cílem směrnice, která doplňuje tzv. modrou kartu, jež má do EU přilákat vysoce kvalifikované pracovníky, je usnadnit legální přistěhovalectví v těch oblastech, ve kterých se Evropa potýká s nedostatkem pracovních sil.
Pokud bude nakonec schválena, měla by zjednodušit administrativní požadavky pro občany ze třetích zemí a usnadnit jim získání pracovního povolení a povolení k pobytu, o které by tak mohli požádat na jenom místě ("one-stop shop").
Kromě toho směrnice navrhuje, aby přistěhovalci, kteří legálně pobývají a pracují v zemích EU, získali v určitých oblastech stejná práva, jako mají občané dané země.
Oblast působnosti směrnice
Navržená směrnice by se neměla vztahovat na občany třetích zemí, kteří získali povolení k dlouhodobému pobytu, uprchlíky, au-pairky, pracovníky přeložené v rámci podniku, ani na vyslané či sezónní pracovníky.
Většina poslanců včetně zpravodajky Véronique Mathieu (EPP, FR) má za to, že EU už má pravidla pro dlouhodobé rezidenty i pro uprchlíky.
Pokud ale jde o posledních tři kategorie (tj. pracovníky přeložené v rámci podniku a vyslané a sezónní pracovníky), pravidla pro ně by měla být stanovena ve zvláštních směrnicích EU.
Skupina Socialistů v EP (S&D) je však opačného názoru, a v pozměňovacích návrzích, které předložili, navrhli zahrnout zmíněné tři kategorie pracovníků do působnosti této směrnice.
V opačném případě by to totiž podle nich vedlo k vytvoření druhořadých pracovníků.
Jejich návrhy však byly zamítnuty.
Podle návrhu směrnice by také pracovníci ze třetích zemí měli mít nárok na stejná zacházení jako občané daného státu, pokud jde o přístup k sociálnímu zabezpečení, vzdělávání nebo školení.
Podle dnes chválených pozměňovacích návrhů by však členské státy měly mít možnost některá z těchto práv omezit.
Zpravodajka Mathieu po hlasování vyjádřila politování nad tím, že po roce jednání stále neexistuje zákon, který by občanům ze třetích zemí, kteří pracují v EU, zajistil rovné zacházení.
Z rozpravy před hlasováním
Zpravodajka Výboru pro občanské svobody Véronique Mathieu (EPP, FR) vyjádřila přesvědčení, že tento právní předpis "umožní lépe řídit migrační toky.
Jeho cílem je odstranit rozdíly mezi jednotlivými státy, pokud jde o udělování pracovních povolení a povolení k pobytu a také pokud jde o práva občanů třetích zemí, kteří v EU legálně pracují."
Podle zpravodaje Výboru pro zaměstnanost Alejandra Cercase (S&D, ES) je "stejné zacházení klíčem k jakékoli ekonomické integraci.
Tato směrnice však nejde dostatečně daleko, protože se nevztahuje na lidi, kteří potřebují chránit, jako například krátkodobí či sezónní pracovníci."
Jeho názor podpořila i Vijila Blinkevičiūtė (S&D, LT), podle které Parlament "nesmí vytvořit kategorie druhořadých pracovníků v EU".
Podle Rii Oomen-Ruijten (EPP, NL) jsou však "práva pracovníků, na které se tato směrnice nevztahuje, již upravena v jiných směrnicích EU".
Sophie In't Veld (ALDE, NL) pak jménem skupiny Liberálů v EP prohlásila, že její skupině jde o to, dosáhnout dohody již v prvním čtení.
Přítomné přitom vyzvala, aby se zamysleli nad tím, "jakého pokroku se nám podařilo dosáhnout v oblasti přistěhovalecké politiky od zasedání v Tampere".
Jménem skupiny Zelených pak vystoupila Jean Lambert (Zelení/EFA, UK), podle níž chce její skupina "zabránit tomu, aby byla práva občanů třetích omezena".
Podle Patricka Le Hyarica (GUE/NGL, FR) "tento zákon povede ke konkurenci mezi pracovníky EU a občany třetích zemí a také mezi různými kategoriemi migrantů.
Její přijetí by vedlo k vytvoření pracovníků různých kategoriích a různým statutem," dodal na závěr.
"Pozitivním aspektem je zjednodušení postupů," prohlásil pak Mara Bizotto (EFD, IT).
"Přesto bychom se měli nejprve podívat domů a pomoci vlastním občanům, aby našli práci.
Moje skupina odmítá jakoukoli společnou přistěhovaleckou politiku EU," prohlásil Bizotto.
Podle Daniëla Van der Stoepa (NI, NL) pak zjednodušená procedura usnadní lidem vstup do EU.
Podle komisařky Cecili e Malmström ové, která bránila přístup směrnice podle odvětví, "by Komise dala přednost spíše globálnímu přístupu před odvětvovým.
Tohle je však jediná cesta, jak se pohnout kupředu," dodala.
Záznam rozpravy Véronique Mathieu (EPP, FR) – profil zpravodajky Alejandro Cercas (S&D, ES) – profil zpravodaje Evropský ochranný příkaz - článek
Barroso pod "palbou" otázek kvůli WikiLeaks
José Manuel Barroso naslouchá pozorně jednomu z europoslanců během debaty o WikiLeaks, úterý 14. prosince 2010, Štrasburk.
Zveřejnění diplomatických depeší na serveru WikiLeaks rozhýbalo média, veřejnost i politiky po celém světě.
Během plenární schůze mohli o této aféře poprvé veřejně diskutovat také europoslanci.
Právě na WikiLeaks, osud jejího zakladatele Juliana Assange i na hrozby hackerských útoků směřovaly otázky, na které odpovídal předseda Evropské komise José Manuel Barroso během pravidelných "interpelací".
Sever WikiLeaks publikoval koncem listopadu celou řadu citlivých dokumentů, které posílali domů američtí diplomaté.
Informace zaktivizovaly veřejné mínění v mnoha zemích, stejně jako vyšetřování Assange za údajné sexuální delikty.
"Assange odhalil pravdu a tu bychom měli chránit," uvedl během debaty španělský poslanec Raül Romeva i Rueda ze skupiny Zelených.
Předseda Komise však zapochyboval, zda podobné údaje patří automaticky na internet.
"Máme na jedné straně svobodu slovu, která je nezpochybnitelná.
Na straně druhé však máme i ochranu soukromí.
A některé informace nemohou být dostupné pro každého," argumentoval Barroso.
Odpověď hackerům
V souvislosti s aférou WikiLeaks se několik finančních i veřejných institucí stalo obětí kybernetických útoků.
Poslanci proto chtěli vědět, jak se EU může před 'hekry' chránit.
"Bezpečí je hlavním tématem, protože Evropa je dnes na počítačích a internetu závislá," poznamenala maďarská poslankyně Edit Erczog.
Podle José Mauela Barrosa zůstává v tomto směru rozhodně co vylepšovat.
Evropská komise proto ještě koncem září přišla s návrhy na úpravu současných evropských předpisů - za kybernetické útoky mají hrozit přísnější sankce a spolupráce členských zemí by se měla posilnit.
Poslanci poukázali také na nutnost spolupráce i se státy mimo EU.
"Jak vidíte roli Evropské komise při koordinovaní bezpečnosti s NATO?" ptal se estonský lidovecký poslanec Tunne Kelam.
Barroso poznamenal, že o otázce kybernetické bezpečnosti jednal už při posledním summitu s americkým prezidentem Obamou.
"Nejde jen o spolupráci s NATO, ale také s USA.
Tímto tématem se zabýváme," ubezpečoval poslance předseda Komise.
Assange?
Bez komentáře
Poslanci se zajímali také o osud zakladatele WikiLeaks Juliana Assange, kterého před několika dny zadržely britské úřady na základě švédského zatykače.
"Je evidentní, že USA se snaží docílit vydání Assange bez jakéhokoliv právního základu," prohlásil italský poslanec Mario Borghezio z frakce EFD.
Předseda Komise Barroso se k tomuto tématu nechtěl příliš vyjadřovat.
"K Julianovi Assangovi nemám co říct, alespoň dokud nebude vynesen konečný rozsudek.
V současnosti je na soudech, aby konaly svou práci.
Nepochybuji o tom, že Švédsko i Británie zachovají respekt k zákonům," dodal Barroso.
Videozáznam z debaty
Evropský parlament schválil rozpočet EU na rok 2011
Rozpočet EU na rok 2011 podepsán.
Zleva: zpravodajové Alain Lamassoure, Helga Trüpel & Sidonia Elżbieta Jędrzejewska.
Předseda EP Jerzy Buzek a Olivier Chastel za belgické předsednictví.
Evropský parlament po úterní rozpravě ve středu schválil rozpočet EU na rok 2011.
Schválený rozpočet obsahuje většinu z priorit poslanců Evropského parlamentu, přičemž respektuje celkovou částku stanovenou Radou.
V letošním jednání o rozpočtu se poslanci také shodli s Radou a s Komisí na některých politických požadavcích týkajících se rozpočtu.
V rozpočtu na rok 2011, jak byl schválen celým Parlamentem, je vyčleněno více prostředků na priority, které poslanci stanovili.
Konkrétně se jedná o položky jako například mládež, inovace, podpora mírového procesu na Středím východě a v Palestině.
Příklady některých položek (všechny položky jsou vyjádřeny v závazcích):
1a Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost - Poslanci získali více peněz na program celoživotního vzdělávání (+ 18 milionů eur), podnikání a inovace (+ 10 milionů eur) a Inteligentní energie - Evropa (+ 10 milionů eur).
1b Soudržnost pro růst a zaměstnanost - Poslanci přidali novou položku v hodnotě 2,5 milionů eur na strategii pro Baltské moře.
2 Zachování a řízení přírodních zdrojů - + 6,7 milionů eur pro program pro životní prostředí LIFE + a také další 2 miliony eur na podporu pro řízení rybolovu.
3a Svoboda, bezpečnost a spravedlnost - + 2,35 milionů eur pro program Daphne - boj proti násilí na ženách a dětech a + 1 milion eur pro prevenci terorismu.
3b Občanství - + 4 miliony eur na podporu Speciální olympiády v Aténách a + 3 miliony eur na program Mládež v akci.
4 EU jako globální partner - + 100 mil. eur Palestině, na mírový proces a UNRWA.
Pokud jde o celková čísla, poslanci přistoupili na návrh Komise z 26. listopadu: 141,8 miliard eur vyčlenit na závazky a 126,5 miliard eur na platby.
Evropský parlament přitom vždy kladl větší důraz na závazky, neboť jejich výše má rozhodující vliv na výdaje.
Parlament, Rada a Komise navíc dospěly k dohodě, která stanoví, že pokud bude Evropská unie potřebovat více prostředků na to, aby splnila své právní povinnosti, budou moci být v průběhu příštího roku přijaty opravné rozpočty.
Z právního hlediska totiž Evropská unie nemůže jít do mínusu.
Zpravodaji o rozpočtu jsou Sidonia Jędrzejewska (EPP, PL), zodpovědná za rozpočet Evropské komise, včetně operačních výdajů EU a Helga Trüpel (Zelení/EFA, DE), která vedla práci Parlamentu na rozpočtu ostatních institucí.
Výsledek politických požadavků poslanců - vlastní zdroje
Kromě samotné podoby rozpočtu EU na příští rok prosazoval Evropský parlament také několik svých politických požadavků týkajících se prováděním rozpočtových ustanovení, která jsou zakotvena v Lisabonské smlouvě.
Ve svém usnesení o rozpočtu, které přijali na plenárním zasedání v říjnu, poslanci stanovili celkem sedm politických požadavků, přičemž ty nejdůležitější se týkaly účasti EP na jednáních o příštím dlouhodobém rozpočtu a o novém systému vlastních zdrojů.
Pokud jde o vlastní zdroje, Evropská komise se zavázala, že do konce června 2011 předloží oficiální návrh, který bude projednán zároveň s návrhem příštího dlouhodobého rozpočtu.
Skutečnost, že tato jednání mají probíhat za účasti Evropského parlamentu, je sice stanovena ve Smlouvě (v čl.
312 odst.
5 a ve článcích 324 a 311), bylo však zapotřebí stanovit, jak konkrétně by to mělo vypadat.
Zapojení Parlamentu do budoucích jednání o víceletém finančním rámci
Po téměř dvouměsíčním jednání se vyjednavačům EP podařilo dospět k dohodě se zástupci předsednické země EU, k níž se následně přidaly i další státy EU.
Tato dohoda obsahuje závazek čtyř zemí, jež budou v nejbližší době předsedat EU (Maďarsko, Polsko, Dánsko a Kypr), který je podle poslanců dostatečnou zárukou toho, že se Parlament bude moci výše zmíněných jednáních skutečně účastnit.
Podle dalšího požadavku, který se Parlamentu podařilo prosadit, má být systematicky vyhodnocován přínos nových právních předpisů a jejich financování pro Evropskou unii, podávána zpráva o tom, kolik prostředků by se dalo ušetřit v případě zavedení celoevropského opatření, a posouzen také přínos synergie mezi rozpočtem EU a jednotlivých členských států.
Evropský parlament by tak rád zajistil, aby evropští poplatníci za své peníze dostali co nejvíce.
Kompromisu bylo dosaženo také ve věci nových priorit vyplývajících z Lisabonské smlouvy, s nimiž však rozpočet na příští rok vůbec nepočítal.
Evropská komise se v této souvislosti zavázala, že prozkoumá, jak by bylo možné tyto nové prioritní oblasti více podpořit v rámci rozpočtu na roky 2012 a 2013.
Na rozdíl od předchozích let debata o všech těchto otázkách probíhala na vysoké úrovni za účasti belgického premiéra Leterma, předsedy Komise Barrosa a řady dalších hlav států a předsedů vlád.
Otázku flexibility v rámci rozpočtu, která by umožnila řešit nenadálé výdaje na naléhavé nebo nové úkoly EU, a financování fúzního reaktoru ITER bude zapotřebí vyřešit později, protože v tomto případě Evropský parlament a Rada ministrů zatím společnou řeč nenašly.
Pro každou rozpočtovou linii, existují dva různé typy rozpočtových položek: závazky a platby.
Závazky se vztahují k tomu, kolik se EU zavázala utratit (např. uzavření smlouvy nebo zahájení výběrového řízení) v příslušném roce.
Úroveň plateb upravuje skutečné platby vynaložené v tomto roce.
Přijatý text (viz 15. prosince) Sidonia Elżbieta JĘDRZEJEWSKA (EPP, PL) – profil zpravodajky Helga TRÜPEL (Zelení/EFA, DE) – profil zpravodajky Prohlášení předsedy EP Buzka o rozpočtu EU na rok 2011 (anglicky) Tisková zpráva s podrobnějšími informacemi
Židle pro Guillerma Fariñase dnes ve Štrasburku zůstala prázdná
Zde měl sedět Guillermo Fariñas.
Kubánské úřady měli ale asi jiný názor.
Kubánský disident Guillermo Fariñas se dnes bohužel neúčastnil slavnostního ceremoniálu, na kterém mu měla být předána Sacharovova cena za svobodu myšlení, kterou mu letos udělil Evropský parlament.
Kubánské úřady mu totiž nakonec nedovolily opustit zemi.
"Přestože jsou aktivisté jako Guillermo Fariñas pronásledováni a vězněni, jejich hlas nemůže být umlčen.
A posláním Evropského parlamentu je umožnit, aby byl tento hlas slyšet co nejvíce.
Prostřednictvím své Sacharovovy ceny se Evropský parlament snaží podporovat boj za lidská práva po celém světě.
Prázdná židle vyhrazená pro letošního laureáta Guillerma Fariñase je nejlepším důkazem toho, jak důležitý tento boj je," prohlásil dnes předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek.
Osobní účast Fariñase tak dnes na plenárním zasedání suplovala pouze nahrávka, jejímž prostřednictvím kubánský disident poděkoval Evropskému parlamentu za to, že "neopustil kubánský lid během téměř půl století trvajícího boje za demokracii".
Jak dále Fariñas vysvětlil, Sacharovovu cenu za svobodu myšlení za rok 2010 přijal pouze proto, že on sám je "nevýznamným účastníkem tohoto tvrdošíjného boje, který je vlastní kubánskému národu, k němuž hrdě a čestně náležím".
Na adresu kubánské vlády pak Fariñas ve své nahrané řeči uvedl: "Bohužel pro ty, kteří nám vládnou v naší vlastní zemi, se domnívám, že skutečnost, že nemůžeme svobodně opouštět ostrov, z něhož pocházím, a zase se na něj vracet, je samo o sobě zcela nezvratným důkazem toho, že se v autokratickém systému této země bohužel vůbec nic nezměnilo."
Fariñas tedy dnes vyzval poslance Evropského parlamentu, aby se při určování politiky EU vůči Kubě nenechali "ošálit zpěvem sirény neúprosného režimu „krutého komunismu“.
Ke změně v těchto vztazích by přitom podle něj mělo dojít pouze tehdy, pokud budou předem splněny následující podmínky:
dojde k propuštění všech politických vězňů a vězňů svědomí, aniž by byli vyhoštěni, a k přijetí veřejného závazku již nikdy neuvěznit nenásilné přívržence politické opozice,
bude okamžitě ukončeno násilí a hrozby vůči klidným přívržencům opozice v zemi, kterých se dopouští stoupenci režimu z řad vojenských a polovojenských složek,
bude vydáno prohlášení o tom, že budou přezkoumány a zrušeny všechny kubánské zákony, které jsou v rozporu se Všeobecnou deklarací lidských práv,
v každodenním životě bude usnadněno zakládat opoziční politické strany, sdělovací prostředky nezávislé na systému „státního socialismu“, nezávislé odbory a jakékoli další typy nenásilných společenských uskupení, a budou také
veřejně uznána práva všech Kubánců žijících v diaspoře účastnit se kulturního, hospodářského, politického a společenského života na Kubě.
Guillermo Fariñas
Guillermo Fariñas (48) byl na Sacharovovu cenu navržen jménem všech těch, kteří na Kubě bojují za svobodu a lidská práva.
Tento doktor psychologie, nezávislý novinář a politický disident v jedné osobně držel zatím 23 protestních hladovek, kterými „nesledoval svůj vlastní prospěch, ale bránil své spoluobčany,“ řekl španělský poslanec José Ignacio Salafranca (EPP).
Svou zatím poslední, 135 dní trvající hladovku, která ho málem stála život, zahájil Fariñas 24. února poté, co po 80 dnech hladovění zemřel jiný kubánský aktivista Orlando Zapata Tamayo.
Tuto protestní hladovku Fariñas ukončil až poté, co kubánská vláda přistoupila na jeho požadavek a propustila 52 politických vězňů.
Guillermo Fariñas je zakladatelem nezávislé tiskové agentury "Cubanacán Press," která se snaží upozornit na osud politických vězňů na Kubě.
Za své úsilí zajistit volný přístup k internetu pro všechny Kubánce získal v roce 2006 cenu Reportérů bez hranic.
Po Oswaldovi José Payá Sardiňasovi (2002) a hnutí Dámy v bílém (2005) je Guillermo Fariñas třetím kubánským vítězem Sacharovovy ceny.
Další případy předání ceny v nepřítomnosti
Bohužel to není poprvé, co laureáti Sacharovovy ceny nemohli svou cenu osobně převzít.
V roce 2008 se tak slavnostního ceremoniálu kvůli svému uvěznění nemohl zúčastnit známý čínský bojovník za lidská práva Hu Jia.
Z videonahrávky tenkrát k poslancům Evropského parlamentu promluvila pouze jeho žena Zeng Jinyan.
Jménem dalších nepřítomných laureátů, jako např. Aung San Su Ťij (1991) nebo Dam v bílém (2005), se slavnostního zasedání zúčastnili buď blízcí rodinní příslušníci nebo jiní zástupci.
Žádný z těchto laureátů přitom až dosud nemohl svou cenu osobně převzít.
Sacharovova cena za svobodu myšlení
Sacharovova cena je způsobem, jak ocenit ty, kteří se vyznamenali v boji za lidská práva a svobodu projevu.
Tito lidé stejně jako ruský fyzik a držitel Nobelovy ceny za mír Andrej Sacharov prokázali nesmírnou obětavost a odvahu a v boji proti nedostatku tolerance a proti útlaku často riskovali vlastní život.
Tuto cenu dotovanou 50 000 eur Evropský parlament tradičně uděluje na svém plenárním zasedání ve Štrasburku dne 15. prosince.
Sacharovova cena za svobodu myšlení Informace o ostatních letošních kandidátech Reportáž parlamentního kanálu EuroparlTV Záznam slavnostního předání ceny ve vysílací kvalitě
Dejte dohromady milion podpisů a požádejte EU o nový zákon, vyzývá EP evropské občany
Jeden milión podpisů a dva úsměvy: zpravodajové návrhu Zita Gurmai a Alain Lamassoure.
Evropská komise bude muset v budoucnosti zvážit, zda vypracuje nový evropský zákon, pokud to po ní bude požadovat nejméně jeden milion občanů EU.
Parlament dnes schválil základní pravidla pro organizaci této "občanské iniciativy", kterou zavedla Lisabonská smlouva.
Při jejich stanovování se poslanci snažili odstranit všechny zbytečné překážky a celou proceduru co nejvíce zjednodušit.
"Evropská unie se dnes otevírá participativní demokracii.
Občasné mají nyní stejné právo na politickou iniciativu, jako mámy my tady, v Evropském parlamentu a v Radě ministrů.
Je nyní na nich, aby se této iniciativy chopili," prohlásil v rozpravě před hlasováním zpravodaj návrhu Alain Lamassoure (EPP, FR).
Pro jeho zprávu dnes na plénu zvedlo svou ruku 628 poslanců, 15 jich bylo proti a 24 se hlasování zdrželo.
Spoluzpravodajka Zita Gurmai (S&D, HU) k tomu pak dodala, že "občanská iniciativa představuje jedinečnou příležitost pro občany, aby se vůbec poprvé spojili a dali nám najevo, zda svou práci děláme pořádně.
A to opravdu potřebujeme."
Jak na to
Poté, co tento právní předpis vstoupí v platnost, bude moci "výbor občanů" složený z alespoň sedmi osob, které mají bydliště v nejméně sedmi členských státech zaregistrovat iniciativu u Komise.
Poté, co Komise provede kontrolu, zda je daná iniciativa přípustná, budou moci iniciátoři začít sbírat podpisy, a to v tištěné nebo v elektronické podobě.
Autoři iniciativy budou mít 12 měsíců na to, aby shromáždili požadovaný milion podpisů, které musí pocházet nejméně ze čtvrtiny členských států.
Minimální počet podpisů, které musí být v každém státě získány, aby byly započítány do požadované jedné čtvrtiny členských států, je různý: od 3 750 podpisů v případě Malty až po 74 250 podpisů v případě Německa.
Platnost těchto podpisů následně prověří jednotlivé členské státy.
Ty si přitom budou moci zvolit, jaké informace jsou k tomu v daném státě nezbytné.
Většina z nich přitom bude požadovat číslo občanského průkazu.
Všechny podepsané osoby musí být občany Evropské unie a být také ve věku, kdy jsou oprávněny volit ve volbách do Evropského parlamentu..
Komise nakonec do tří měsíců rozhodne, zda je možné požadovaný nový zákon skutečně navrhnout.
Své odůvodnění přitom bude muset veřejně vysvětlit.
Hlavní úspěchy europoslanců
Poslanci Evropského parlamentu usilovali především o to, aby pravidla pro organizaci občanské iniciativy byla co nejjednodušší a nedocházelo k frustraci občanů.
Podařilo se jim přitom prosadit jejich hlavní požadavky, jako např. aby se kontrola přípustnosti prováděla hned na začátku celého procesu, a ne až po shromáždění prvních 300 000 podpisů.
Dále byl také snížen minimální počet členských států, ze kterých musí být podpisy získány, a to z jedné třetiny na jednu čtvrtinu.
Všechny iniciativy, které podpoří alespoň milion občanů, budou muset být následně také řádně přešetřeny a jejich autoři budou mít možnost je obhájit na veřejném slyšení.
Díky poslancům pak Komise vypracuje pro případné organizátory iniciativy jednoduchého průvodce, zřídí pro ně kontaktní místa a zdarma jim také poskytne software pro on-line sběr podpisů.
Další kroky
Členské státy v Radě ministrů by měly tento nový zákon formálně posvětit během několika týdnů.
Poté budou mít jeden rok na to, aby přijaly nezbytné vnitrostátní právní předpisy.
První evropské občanské iniciativy by se tak mohly objevit už začátkem roku 2012.
Přijatý text (viz 15. prosince) Alain Lamassoure (EPP, FR) – profil zpravodaje Zita Gurmai (S&D, HU) – profil zpravodajky Často kladené dotazy o občanské iniciativě (anglicky)
Má-li být stálý krizový mechanismus účinný, musí mít jasná pravidla, tvrdí EP
Poslanci i komisaři živě diskutovali o krizových mechanismech.
Při vytváření stálého krizového mechanismu na pomoc státům EU, které se ocitly ve finančních potížích, je zapotřebí jasně říct, jak by se na jeho fungování měli podílet soukromý sektor nebo země, které nejsou členy eurozóny, a jaký dopad by měl tento mechanismus na rozpočet EU, stojí v usnesení, které dnes přijal Evropský parlament.
Dále přitom požaduje vytvoření jednotného trhu EU s dluhopisy, zvážení evropských dluhopisů a zřízení Evropské agentury pro stabilitu, která by pomáhala řešit krize.
Poslanci ve svém dnešním usnesení varují členské státy, aby podrobnosti o fungování tohoto mechanismu nedohadovány potají někde v noci.
Naopak by je měly vyjednat společně Evropským p arlament em , což by podle poslanců zajistilo demokratický dohled, transparentnost a legitimitu tohoto mechanismu jak v očích veřejnosti, tak i vůči trhům.
Zároveň přitom požadují , aby při vytváření tohoto mechanismu byl zohledněn také legislativní balíček týkající se správy ekonomických záležitostí v EU.
Jasnost nade vše
Parlament ve svém usnesení požaduje, aby podmínky fungování krizového mechanismu byly pokud možno co nejjasnější, protože jinak bude možno jen stěží zajistit stabilitu.
Otázku, do jaké míry by se na řešení problémů měl podílet i soukromý sektor, je podle poslanců zapotřebí řešit případ od případu.
V této souvislosti přitom vyzývají Komisi, aby podrobně popsala, jakým způsobem by do celé věci měli být zapojeni investoři, střadatelé a další aktéři na trhu.
Zároveň by přitom měla jednoznačně potvrdit, že pokud jde o zapojení soukromého sektoru, bude tento mechanismus plně v souladu s politikou MMF.
Kromě toho dnes poslanci Komisi vyzvali, aby také jasně řekla, které položky rozpočtu EU a v jaké pořadí by bylo zapotřebí obětovat, pokud by si fungování tohoto mechanismu vyžádalo téměř polovinu rozpočtu EU, jak v současnosti umožňují (dočasná) pravidla.
Evropské dluhopisy
Poslanci jsou přesvědčeni , že by měla být zřízena Evropská agentura pro stabilitu, která by zajistila, že bude vytvořen jednotný a vysoce likvidní evropský trh s dluhopisy.
Komise by podle nich měla připravit návrhy, jaké další nástroje by mohly být vytvořeny, aby se členským státům zajistil odpovídající přístup k finančním prostředkům.
Zásady
Kromě požadavku, aby část nákladů na řešení případných problémů nesl soukromý sektor, poslanci zdůrazňují, že větší míra podmíněnosti pro získání pomoci z tohoto mechanismu by měla vést k obnově udržitelného růstu.
Toho by ale být dosaženo na úkor těch nejzranitelnějších, za cenu snižování minimálních příjmů a prohloubení chudoby a nerovností.
Sazby daně z příjmů právnických osob
Poslanci naléhají na Komisi, aby také urychleně předložila návrh zákona o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob.
Další postup
Obecná pravidla pro fungování tohoto mechanismu by měli již tento pátek na summitu v Bruselu schválit představitelé států EU.
Podrobnosti by pak měly být dojednány v průběhu příštího roku.
Zároveň s tím budou pokračovat ve své práci i poslanci z Hospodářského výboru EP, kteří společně se členskými státy připravují nový systém správy ekonomických záležitostí v EU.
Výsledky tohoto jednání by měli oficiálně zveřejnit v lednu.
Přijaté usnesení EP (viz 16 prosince) Dotaz k ústnímu zodpovězení na Komisi o krizovém mechanismu EU Fotoreportáž z plenárky - Flickr
CS
1
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
2
LINK
/activities/plenary/home.do?language=CS
CS
3
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=CS&pageRank=4&id=45
CS
4
LINK
/cs/pressroom/content/20101206NEW06929/html/Plen%C3%A1rn%C3%AD-zased%C3%A1n%C3%AD-Evropsk%C3%A9ho-parlamentu-13.%E2%80%9316.-prosince-2010-ve-%C5%A0trasburku
CS
5
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157625591515108/show/
CS
6
PHOTO
20101208PHT08262.jpg
CS
7
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2010-12&language=CS
CS
8
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
9
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
10
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=cs
CS
11
PHOTO
20101208PHT08256.jpg
CS
13
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?language=CS&body=DSAS
CS
14
LINK
http://eeas.europa.eu/afghanistan/index_en.htm
CS
16
PHOTO
20101213PHT09276.jpg
CS
17
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
18
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=SE&partNumber=1&language=cs&id=28131
CS
19
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=Bauer&partNumber=1&language=cs&id=23866
CS
20
PHOTO
20101213PHT09284.jpg
CS
21
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
22
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=ES&partNumber=1&language=cs&id=96990
CS
23
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=ES&partNumber=1&language=cs&id=96806
CS
24
PHOTO
20101213PHT09278.jpg
CS
25
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20101213&language=cs
CS
26
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=4412
CS
27
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=4337
CS
29
PHOTO
20101213PHT09272.jpg
CS
30
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player;jsessionid=FD1FBF837273C9D41D8D032BE8B9FB23?askedDiscussionNumber=9&date=20101214&language=cs
CS
31
PHOTO
20101208PHT08266.jpg
CS
32
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
33
LINK
/members/expert/groupAndCountry/view.do?country=PL&partNumber=1&language=CS&id=96782
CS
34
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=CS&partNumber=2&country=cs&id=28240
CS
35
LINK
/president/view/en/
CS
36
LINK
/cs/pressroom/content/20101215IPR10188/html/Evropsk%C3%BD-parlament-schv%C3%A1lil-rozpo%C4%8Det-EU-na-rok-2011
CS
37
PHOTO
20101215PHT10290.jpg
CS
38
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=CS&id=42
CS
40
VIDEOLINK
http://www.europarltv.europa.eu/en/player.aspx?pid=66e31177-dc4b-40a1-a326-9e4100c06bb1
CS
41
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
CS
42
PHOTO
20101215PHT10268.jpg
CS
43
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
44
LINK
/members/archive/alphaOrder/view.do?language=cs&id=1204
CS
45
LINK
/members/archive/alphaOrder/view.do?language=cs&id=23805
CS
46
LINK
/cs/pressroom/content/20101209BKG08308/html/Q-A-on-the-citizens'-initiative
CS
47
PHOTO
20101126PHT01314.jpg
CS
48
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
50
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157625591515108/show/
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0333 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226STO69656 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100528STO75181 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101001FCS84570 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT OQ O-2010-0199 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
