Kontrola stavu SZP: pokračování v činnostech z roku 2003
Zemědělství
2008-03-12 - 15:42
Poslanci dnes přijali poměrem hlasů 510:88:80 zprávu týkající se kontroly stavu společné zemědělské politiky.
Parlament se domnívá, že tato kontrola by měla umožnit konsolidovat poslední reformy, aniž by došlo k dalšímu snížení prostředků v rámci prvního pilíře či k diskriminačnímu snižování přímých podpor.
Je také třeba zohlednit specifičnosti regionů, které čelí obtížím, a citlivá odvětví jako chov zvířat, a rovněž zjednodušit pravidla pro zemědělce.
Zpráva, kterou vypracoval Lutz GOEPEL (EPP-ED, DE), schvaluje s určitými dílčími úpravami hlavní směry sdělení Evropské komise o kontrole stavu SZP, s výjimkou projektů týkajících se snižování přímých podpor, které jsou poskytovány velkým zemědělským podnikům, a dodatečného „odlišení” prostředků z prvního pilíře (podpora pro zemědělské trhy) do druhého pilíře (rozvoj venkova).
Parlament dále zdůrazňuje, že jakékoli změny systému přímých podpor (oddělení podpor na produkci od historických referenčních hodnot) a zvýšení kvót na produkci mléka musí být uplatňovány v členských státech na dobrovolné bázi.
K návrhu Komise bylo předloženo 636 pozměňovacích návrhů, poslanci však nakonec dospěli ke kompromisu, který usnadnil hlasování v plénu.
Přímé podpory, oddělení a prodloužení režimu jednotných plateb
Evropský parlament souhlasí s tím, aby byla členským státům poskytnuta větší flexibilita pro další oddělení přímých podpor od jejich národních historických referenčních hodnot.
Poslanci také žádají, aby byla vypracována dopadová studie týkající se zavedení platby na hektar, zejména pokud jde o chov zvířat.
EP rovněž schvaluje princip zrychleného oddělování podpor na produkci a také případné začlenění určitých produktů rostlinného původu (suché krmivo, len, konopí, bramborový škrob) do režimu jednotné platby, avšak pouze v případě, že to neohrozí výrobní podniky, které mají v některých regionech značný význam.
Parlament se naopak domnívá, že zvláštní platby za chov hospodářských zvířat by neměly být prozatím měněny, vzhledem k obtížím, kterým čelí odvětví chodu zvířat v souvislosti se zvýšením cen krmiv.
Poslanci žádají Komisi, aby připravila globální strategii, která by umožnila dlouhodobě zachovat chov hospodářských zvířat.
Zdůrazňují současně, že přímé podpory budou i po roce 2013 nadále nutné, a to nejen v případě problémů na trhu, ale také jako kompenzace vysokých standardů v oblasti životního prostředí, hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat.
Vyjímání půdy z produkce, podmíněnost podpor a zjednodušení SZP
Podle poslanců již nemá vyjímání půdy z produkce, stejně jako přímé platby bez podmíněnosti, žádné opodstatnění.
Odmítají záměr jakkoli rozšiřovat oblasti uplatnění podmíněnosti, dokud nebude učiněn významný pokrok, pokud jde o zjednodušení a harmonizaci kontrol.
Domnívají se dále, že by měly být neprodleně rozvinuty systémy soukromého či smíšeného pojištění s podporou veřejného financování.
Přitom je třeba dbát na to, aby členské státy měly v této oblasti rovnoprávné postavení.
Poslanci dále vyzývají Komisi, aby zvážila zavedení evropského systému zajištění proti přírodním či environmentálním katastrofám.
Zdůrazňují v této souvislosti, že opatření na předcházení rizik by měla být financována v rámci prvního pilíře.
Progresivní odlišení, alternativa k povinnému odlišení a snižování
Parlament odmítá snižování přímých podpor pro největší zemědělské podniky, které navrhuje Evropská komise, a to především z důvodu chybějící jasné souvislosti mezi velikostí podniku a jeho finanční situací.
Poslanci zdůrazňují, že tento návrh nezohledňuje pracovníky těchto podniků a neodůvodněně by znevýhodnil největší podniky.
EP se dále vyslovuje proti dodatečnému odlišení prostředků z prvního pilíře (podpora pro zemědělské trhy) do druhého pilíře (rozvoj venkova), které plánuje Evropská komise.
To by podle jeho názoru znamenalo snížení přímých plateb pro zemědělce o 8 % do roku 2013.
Poslanci se naopak domnívají, že by mohlo být místo toho zavedeno postupné odlišení, a to po vypracování studie dopadu na podniky (struktura, zaměstnanost, náklady na práci atd.).
Uvolněné prostředky by byly přerozděleny podle pravidel, jež se v současné době používají na prostředky získané z povinného odlišení, a měly by zůstat v regionech či členských státech, kde byly získány.
Toto postupné odlišení na období 2009–2013 by spočívalo ve snížení o 1 % z celkové výše přímých podpor, jež se pohybují mezi 10.000 – 100.000 EUR, o 2 % u podpor mezi 100.000 – 200.000 EUR, o 3 % u podpor mezi 200.000 – 300.000 EUR a o 4 % u podpor od 300.000 EUR.
Revize článku 69, klíč pro nové typy podpor?
Parlament se domnívá, že stávající mechanismus (tzv. mechanismus článku 69), který členským státům umožňuje zadržet a přerozdělit svým zemědělcům až 10 % přímých podpor v rámci prvního pilíře, by měl být revidován tak, aby uvolněné prostředky byly přednostně použity na zachování chovu hospodářských zvířat v horských oblastech, v oblastech trpících suchem, vlhkem či ve znevýhodněných oblastech, na restrukturalizaci klíčových odvětví (chov skotu, produkce mléka, chov ovcí), na přímé environmentální podpory na plochu (např. ekologické zemědělství) a na řízení rizik.
Prostředky vyčleněné na revidovaný článek 69 by v případě, že výsledky hodnocení dopadu budou dle očekávání, mohly pokrýt až 12 % přímých plateb.
Poslanci rovněž zdůrazňují, že tento nástroj by neměl vést k renacionalizaci SZP a členské státy by měly mít pokud možno stejné podmínky.
Připravit ukončení systému mléčných kvót
Parlament si je vědom toho, že stávající systém mléčných kvót nebude zřejmě po roce 2015 obnoven v současné podobě, a žádá proto Komisi, aby předložila realistický plán na udržení produkce mléka v Evropě, včetně horských oblastí a oblastí s obtížnými podmínkami.
Poslanci se v neposlední řadě vyslovili za dobrovolné zvýšení ve všech členských státech o 2 % v hospodářském roce 2008/2009.
Evropská známka
Parlament žádá Evropskou komisi, aby zavedla „evropskou známku”, která by umožnila určit kvalitu zemědělské produkce a produkce potravin na evropském trhu i na mezinárodních trzích a určovala by přísné normy, které je třeba dodržovat při výrobě, pokud jde o životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat a bezpečnost potravin.
Regulace společné organizace trhu a spekulativní činnost
Poslanci se domnívají, že upuštění od veškeré formy regulace společné organizace trhu není žádoucí, protože evropské i světové zásoby jsou na nebezpečně nízké úrovni, což má nepříznivý dopad na kupní sílu spotřebitelů i na příjmy zemědělců a současně to podporuje spekulace.
Parlament v souvislosti s možnými spekulacemi žádá Komisi a členské státy, aby přijaly nezbytná opatření, která by zamezila spekulacím, ovládnutí trhu s potravinami a vytváření kartelů potravinářskými podniky, které využívají chybějící legislativy, neexistence kontrol a vhodné infrastruktury či nedostatečné organizovanosti producentů a spotřebitelů ve snaze zvýšit svůj zisk, snížit platby producentům a uvalit vysoké ceny na spotřebitele.
Návrh Komise a Česká republika
Česká republika usiluje o dynamické evropské zemědělství, které by bylo zaměřeno na udržitelný rozvoj zemědělsko-potravinářského odvětví a bylo by schopno rychle a pružně se přizpůsobovat změnám.
Zvláštní důraz je přitom kladen na zajištění potravinové a energetické bezpečnosti.
Pokud jde o návrh Komise, Česká republika obecně vítá plánované rozšíření možností pro přesun prostředků z 1. do 2. pilíře, poukazuje však přitom na skutečnost, že toto opatření by mohlo vést ke ztrátě konkurenceschopnosti českých zemědělců.
Přesouvané částky by proto měly být v jednotlivých členských státech srovnatelné (např. by měla být zavedena modulace pro všechny podniky bez ohledu na jejich velikost, tzn. odstraněna hranice 5.000 EUR).
Pokud jde o stanovení horní hranice plateb, Česká republika je zásadně proti, protože toto opatření považuje za diskriminační a neodůvodněné.
V rozpravě k této zprávě vystoupil český europoslanec Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM), který v úvodu připomněl, že reforma společné zemědělské politiky „měla učinit tuto politiku méně regulovanou a tržnější” .
Domnívá se však, že vzhledem ke struktuře českých farem je tento režim nepřijatelný.
Česká republika by se od roku 2013 stala jednou ze zemí s největším podílem prostředků přesouvaných v rámci modulace z 1. do 2. pilíře. „Téměř 40 % přímých plateb by pak v ČR podléhalo degresivitě, ve srovnání s Francií, u které je to 6,5 %, či Rakouskem, kde jsou to pouhá 2,52” , uvedl v této souvislosti.
To by podle jeho názoru vedlo k rozštěpení českých zemědělských podniků a podružmo ke snížení jejich efektivity.
Za závěr zdůraznil, že s ohledem na výše uvedené skutečnosti není ani tento ani kompromisní návrh pro Českou republiku přijatelný, protože ji „vystavuje diskriminaci, která povede k neoprávněnému zásahu do konkurenceschopnosti českých zemědělců”.
2008-03-10 Lutz GOEPEL Evropská lidová strana (Křesťanští demokraté) a Evropští demokraté Německo
Postup: Podnět
Rozprava: 11.
3.
2008 Hlasování: 12.
3.
2008
20080311IPR23701 Přijatá zpráva o kontrole stavu SZP Zpráva o kontrole stavu SZP
CS
1
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0047 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
