4.
4.
2011 B7-0237/2011 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl.
110 odst.
2 jednacího řádu
o prohlášení Komise – ponaučení pro jadernou bezpečnost v Evropě vyplývající z jaderné havárie v Japonsku
Marita Ulvskog
za skupinu S&D
PE459.773v01-00 B7‑0237/2011 Usnesení Evropského parlamentu o prohlášení Komise – ponaučení pro jadernou bezpečnost v Evropě vyplývající z jaderné nehody v Japonsku
Evropský parlament ,
– s ohledem na směrnici Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009, kterou se stanoví rámec Společenství pro bezpečnost jaderných zařízení,
– s ohledem na zprávu Evropského parlamentu o jaderné bezpečnosti,
– s ohledem na zprávu Evropského parlamentu o nejvyšších přípustných úrovních radioaktivní kontaminace pro potraviny a krmiva ze dne 16. února 2011,
– s ohledem na usnesení Evropského parlamentu o problému jaderné bezpečnosti patnáct let po černobylské havárii a o jejich zdravotních následcích ze dne 3. května 2001,
– s ohledem na závěry Rady pro energetiku ze dne 28. února a ze dne 21. března,
– s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března,
– s ohledem na jadernou katastrofu v jaderné elektrárně Fukušima Daiiči v Japonsku,
– s ohledem na čl.
110 odst.
2 jednacího řádu
A. vzhledem k tomu, že jaderná havárie v jaderné elektrárně Fukušima Daiiči, která následovala po zemětřesení a následném tsunami, které zasáhly Japonsko dne 11. března, má dalekosáhlé následky, které mají kromě materiálních aspektů vliv na lidské zdraví a životní prostředí a jejichž plný rozsah ještě není znám,
B. vzhledem k tomu, že skutečnou příčinou selhání chladících systémů, které vedly v jaderné elektrárně Fukušima Daiiči k různým nebezpečným situacím, byl výpadek dodávky elektrické energie; a vzhledem k tomu, že výpadky elektrické energie se mohou v souvislosti s řadou příčin vyskytnout ve všech členských státech,
C. vzhledem k tomu, že přes závažné obavy, které vyvolala havárie v Japonsku, zůstane jaderná energie pravděpodobně součástí skladby zdrojů energie i v budoucnu, mimo jiné v řadě členských států EU a je proto třeba ve všech elektrárnách zajistit nejvyšší možné úrovně bezpečnosti s cílem připravit se co nejlépe na neočekávané rizikové situace,
D. vzhledem k tomu, že závěry Rady ve složení pro energetiku zdůrazňují důležitost komplexní energetické strategie, která by občanům EU, průmyslu a hospodářství zajistila bezpečnou, udržitelnou a cenově dostupnou energii a zároveň přispěla ke konkurenceschopnosti Evropy, a uznávají v tomto ohledu důležitost plně integrovaného energetického trhu a energetické infrastruktury,
E. vzhledem k tomu, že jaderná havárie připomenula, že je třeba v evropském energetickém paradigmatu provést zásadní změnu vyžadující urychleně zavést opatření, jako je zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů, závazné cíle v oblasti úspory energie společně s vhodnými daňovými a finančními pobídkami,
F. vzhledem k tomu, že je potřeba analyzovat, jak této zásadní změny v evropské energetické politice dosáhnout, a že je zapotřebí nepřetržitých a ucelených podpůrných schémat pro obnovitelné zdroje energie, zejména obnovitelné energie, a že je nezbytné zabývat se všemi překážkami bránícími jejich širšímu využití,
G. vzhledem k tomu, že by nemělo být zabezpečení dodávek dosaženo na úkor bezpečnosti činností souvisejících s výrobou energie a že je třeba upřednostnit opatření na straně poptávky po energii a zajistit, aby byly prostředky pro výrobu energie různorodé,
H. vzhledem k tomu, že souběžně s dalším prohlubováním výzkumu v oblasti řešení pro nakládání s jaderným odpadem je nezbytné zabývat se také výzkumem účinků radiace a také výzkumem zaměřeným na zlepšení bezpečnosti již existujících elektráren.
Zdůrazňuje však, že se tak nesmí dít na úkor výzkumu alternativních forem energie, jako jsou obnovitelné zdroje energie a vyzývá k rychlému navýšení financování výzkumu, vývoje a inovací v oblasti jiných udržitelných forem energií,
I. vzhledem k tomu, že následky jaderné havárie překračují hranice států, a je tedy nezbytné usilovat o úzkou spolupráci, koordinaci a výměnu informací v rámci Evropské unie a se sousedními třetími zeměmi s cílem lépe čelit případné jaderné havárii,
J. vzhledem k tomu, že sousední země plánují výstavbu jaderných elektráren v oblastech s vysokým rizikem zemětřesení a záplav,
K. vzhledem k tomu, že je zcela zjevně nutné, aby v každém členském státě probíhal otevřený veřejný dialog o jaderné energetice, který by podpořil povědomí veřejnosti o účincích jaderné energie předtím, než budou přijata politická rozhodnutí,
L. vzhledem k tomu, že je třeba zajistit posílení demokratických postupů založených na transparentnosti a vysoké úrovni informovanosti a zapojit při tom všechny zúčastněné strany, včetně občanů,
M. vzhledem k tomu, že organizace práce v jaderném průmyslu v Evropě se v současné době odehrává formou rozsáhlých subdodávek, s nimiž se často pojí nepřiměřená odborná příprava, vystavování pracovníků nebezpečným úrovním radiace a pravděpodobně ztráta konečné kontroly spolehlivosti v těch nejdůležitějších fázích příslušných procesů,
N. vzhledem k tomu, že Smlouva o Euratomu byla podepsána v roce 1957 a že je třeba očekávání týkající se jaderné energie, která byla stanovena Smlouvou o Euratomu před pěti dekádami, přehodnotit,
1. vyjadřuje svou plnou podporu a soustrast japonskému obyvatelstvu, jež tato jaderná havárie zasáhla a energetikům, kteří jsou v jaderné elektrárně Fukušima Daiiči v přední linii;
2. uznává, že je důležité vzít si z havárie v Fukušima Daiiči bezprostřední ponaučení a usilovat o dosažení co nejvyšší úrovně bezpečnosti v souladu se základními zásadami jaderné bezpečnosti;
3. vítá návrh Komise zavést komplexní posuzování rizika a bezpečnosti („zátěžové testy“) ve všech jaderných elektrárnách v EU, ale vyjadřuje politování nad tím, že budou prováděny pouze na dobrovolném základě; vyzývá dále Komisi, aby urychleně předložila konkrétní návrh popisující specifické požadavky a součásti výše uvedených „zátěžových testů“, které musí být prováděny nezávislými subjekty; zdůrazňuje, že je třeba do obdobného posuzování bezpečnosti a rizik stávajících a případných budoucích elektráren zapojit také sousedící třetí země;
4. zdůrazňuje, že by tyto „zátěžové testy“ měly zohlednit širší situaci, v níž působí mnohočetné a složité příčiny, neboť zemětřesení v Japonsku nebylo jedinou příčinou jaderné havárie v této zemi; „zátěžové testy“ by měly zahrnovat celý výrobní řetězec, včetně dopravy a zpracování a skladování odpadu;
5. vyzývá, aby byly výsledky těchto „zátěžových testů“ zveřejněny a aby celá procedura probíhala otevřeným a transparentním způsobem; trvá na tom, aby byl stejným způsobem informován o případných opatřeních, která Komise a členské státy v návaznosti na tyto testy přijmou;
6. kritizuje rozhodnutí Evropské rady přijaté na jejím zasedání ve dnech 24. a 25. března 2011, že by „zátěžové testy“ měly probíhat pod záštitou vnitrostátních orgánů a prostřednictvím vzájemného hodnocení a ne v rámci společného evropského přístupu;
7. vyzývá Komisi, aby pro stávající jaderné elektrárny navrhla nejlepší možný model, přičemž by měla být každá jaderná elektrárna přizpůsobena nejlepším dostupným technologiím a bezpečnostním standardům; zátěžové testy v členských státech by mohly vybrat tyto nejlepší možné modely a mohly by poskytnout strukturovaný přehled o možném postupném vyřazování jaderných elektráren z provozu;
8. vyzývá členské státy, aby připravily možné strategie pro střednědobé nebo dlouhodobé postupné odstraňování jaderné energie a aby co nejdříve přeshraniční regionální a místní orgány informovala o svých vnitrostátních programech, jestliže je pravděpodobné, že provádění bude mít přeshraniční dopad;
9. vyzývá Komisi, Radu a členské státy aby přijaly všechna vhodná opatření s cílem zajistit, aby jaderné elektrárny v EU a v sousedních zemích nebyly stavěny v oblastech s vysokým rizikem zemětřesení a záplav; Výstavba jaderných elektráren na vnější hranici EU musí probíhat v souladu s mezinárodními environmentálními normami pro jadernou bezpečnost;
10. vyzývá členské státy a Komisi, aby přijaly společnou odpovědnost za posilování standardů mezinárodní jaderné bezpečnosti a za jejich správné provádění, v úzké spolupráci s MAAE, Espoo a dalšími příslušnými mezinárodními organizacemi; vyzývá Komisi, aby do června 2011 předložila všeobecný akční plán s konkrétními kroky, jak toho bude dosaženo;
11. zdůrazňuje, že do posílení demokratických postupů založených na transparentnosti a vysoké úrovni informovanosti je třeba zapojit všechny zúčastněné strany, včetně odborových svazů a občanů;
12. požaduje, aby orgány veřejné moci získaly přímý on-line přístup k provozním údajům jaderných zařízení, tj. údajům o fungování jaderné elektrárny; v případě jaderných elektráren ležících v blízkosti vnitrostátních hranic by se mělo výše uvedené vztahovat také na orgány sousedních regionů;
13. vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na dokončení regulačního rámce pro jadernou bezpečnost a pro investiční plány všech jaderných zařízení, které se mají realizovat v průběhu jejich životního cyklu a v celém výrobním řetězci, včetně bezpečnosti jaderných elektráren, dopravy, zpracování odpadu a skladovacích zařízení na vyhořelé palivo s cílem zavést v celé EU co nejzávaznější bezpečnostní standardy;
14. vyzývá, s ohledem na navrhovanou směrnici o nakládání s vyhořelým jaderným palivem a s radioaktivními odpady (KOM(2004)526 v konečném znění), k zavedení zásady „znečišťovatel platí“, s řádným přihlédnutím k závazkům producentů radioaktivního odpadu;
15. vyzývá členské státy, aby udržely a posílily dovednosti lidských zdrojů a pracovní podmínky nezbytné pro celou dobu životnosti jaderných elektráren, fázi postupného odstavování a nakládání s jaderným odpadem;
16. vyzývá Komisi a členské státy, aby se zamyslely nad energetickou politikou EU a zvážily zavedení nových právních předpisů v oblasti klimatu, jež by zahrnovaly vyšší cíle, závazné standardy energetické účinnosti; rychlé zvýšení množství zdrojů obnovitelné energie v Evropě s investicemi do infrastruktury, pobídky pro výzkum a inovace a zavedení zdanění energie a CO 2 na úrovni EU; vyzývá dále Komisi a členské státy, aby podpořily značné investice do energeticky účinné infrastruktury, a to prostřednictvím pravidel veřejných výběrových řízení, jež zvýhodňují energeticky účinná řešení;
17. vyzývá Komisi a Radu, aby zvýšily právně závazné cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie na podíl 30 % obnovitelných zdrojů energie do roku 2020 s cílem stanovit dlouhodobé cíle, které umožní jednoznačný přechod na 45% produkci energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 a 95% produkci energie z obnovitelných zdrojů do roku 2050;
18. vyzývá Komisi, aby prozkoumala a navrhla různé koncepty budoucí evropské skladby zdrojů energie, do níž nebude začleněna jaderná energie, a navrhla následná opatření, která je třeba přijmout, aby bylo možné i za těchto okolností splnit střednědobé a dlouhodobé cíle v oblasti energetiky a změny klimatu;
19. vyzývá Radu, aby do své následné revize Lisabonské smlouvy začlenila pod hlavičku článku 194 Smlouvy otázky týkající se jaderné energie;
20. požaduje zrušení článku 1 Smlouvy o Euratomu a začlenění radiační ochrany a kapitoly 7 Smlouvy o Euratomu o dozoru nad bezpečností včetně nešíření jaderných zbraní do Lisabonské smlouvy; naléhavě žádá, aby bylo nalezeno jednotné a komplexní instituční uspořádání pro energetickou politiku EU, přednostně v rámci Lisabonské smlouvy;
21. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, vládám a parlamentům členských států, společenství EURATOM a skupině ENSREG.
