P6_TA(2005)0210
Sociální agenda na období 2006-2010
A6-0142/2005
Usnesení Evropského parlamentu o sociální agendě na období let 2006–2010 (2004/2191(INI))
Evropský parlament
, -
s ohledem na sdělení Komise (KOM(2005)0033),
-
s ohledem na Evropskou sociální chartu,
-
s ohledem na zprávu skupiny na vysoké úrovni o budoucnosti sociální politiky v rozšířené Evropské unii z května 2004,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 3. září 2003 o vyhodnocovací tabulce uplatňování agendy sociální politiky Úř. věst.
C 76 E, 25.3.2004, s. 226.
,
-
s ohledem na pracovní dokument Komise ze dne 18. května 2004 o sociální situaci v Evropské unii (SEK(2004)0636),
-
s ohledem na sdělení předsedy Barrosa ve shodě s místopředsedou Verheugenem určené jarnímu zasedání Evropské rady nazvané "Společně pracovat pro růst a pracovní místa – nový začátek Lisabonské strategie" ze dne 2. února 2005 (KOM(2005)0024),
-
s ohledem na Smlouvu o Ústavě pro Evropu,
-
s ohledem na Zelenou knihu s názvem "Konfrontace demografické změny: nová solidarita mezi generacemi" (KOM(2005)0094),
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A6-0142/2005 ),
A.
vzhledem k tomu, že k dosažení lisabonských cílů – většího počtu kvalitativně lepších pracovních míst a sociální soudržnosti – je třeba evropský sociální model modernizovat a posílit, aby lépe snášel změny struktury obyvatelstva a umožnil přístup ke znalostem a dovednostem potřebným ve společnosti, jejíž technologie doznávají změn,
B.
vzhledem k tomu, že sociální soudržnosti mezi občany Evropské unie dobře poslouží, když každá práceschopná osoba dostane příležitost získat přiměřeně placené zaměstnání a pracovní podmínky umožňující rozumnou rovnováhu mezi prací a osobním životem a když ti, kteří nejsou na trhu práce, budou mít přiměřený příjem, který je vysvobodí z chudoby,
C.
vzhledem k tomu, že rozvoj a podpora evropského lidského a sociálního kapitálu jsou životně důležité nejen pro budování ekonomiky založené na znalostech, ale představují rovněž klíčový prvek sociální integrace a při úpravách v reakci na strukturální změny na pracovním trhu,
D.
vzhledem k tomu, že střední a malé podniky (MSP) v celé Evropské unii významně přispívají k růstu a míře zaměstnanosti, neboť zaměstnávají velký počet osob, vzhledem k tomu, že je nyní kladen zvláštní důraz na tvorbu pracovních míst v nových podnicích a obecně v MSP; z tohoto důvodu by členské státy měly podporovat zejména podnikatelský duch, inovace a prostředí nakloněné podnikání,
E.
vzhledem k tomu, že zaměstnanost v Evropě musí stoupat, což znamená, že je třeba většího úsilí a praktických, na budoucnost orientovaných opatření, která pomohou ženám, mladým lidem, zdravotně postiženým, starším pracovníkům, nekvalifikovaným pracovníkům, dlouhodobě nezaměstnaným a příslušníkům menšin nalézt pracovní místa, která vyhovují jejich kvalifikacím,
F.
vzhledem k tomu, že v Evropě existuje příliš malá mobilita pracovních sil, a proto jsou pracovní místa, která jsou k dispozici, nedostatečně využívána,
G.
vzhledem k tomu, že navzdory průkopnické úloze Evropy v oblasti rovného zacházení a v boji s diskriminací stále existují značné problémy, jako jsou občasné obtíže žen při získávání přístupu na pracovní trh, mzdové nerovnosti, rozdíly v příležitostech v oblasti vzdělání a ve vyhlídkách na profesní dráhu a postup, obtíže při slučování práce s rodinnými povinnostmi a nízká účast žen na rozhodovacích procesech společnosti,
H.
vzhledem k tomu, že je nutné podniknout energické kroky v boji s chudobou,
I.
vzhledem k tomu, že sociální politiky jsou ústředním faktorem ekonomického růstu EU, vzhledem k tomu, že sociální politika má zásadní roli při vytváření sociální soudržnosti a zajišťování přístupu k základním právům,
J.
vzhledem k tomu, že skloubení práce s rodinou se musí stát praktickou volbou, která umožňuje mužům a ženám být aktivní na trhu práce, budovat kariéru a vést harmonický, plodný rodinný život,
K.
vzhledem k tomu, že podniky by v souladu s odpovědností, kterou sdílejí z hlediska sociální politiky, měly nabízet svým zaměstnancům co nejlepší vzdělávací podmínky:
-
v době určené k praktickému nabytí úvodního výcviku;
-
v době pravidelného výcviku zaměstnanců;
-
ve vztahu k uznávání a praktickému ověřování schopností nabytých při pracovní praxi.
Za účelem dosažení těchto cílů by všechny velké podniky měly vypracovat plány výcviku a rozvoje dovedností a jejich hodnocení, o nichž by se jednalo na jedné straně se sociálními partnery, a na druhé straně s institucemi poskytujícími pracovní kvalifikace;
Obecně
1.
domnívá se, že Komise podává dobrý rozbor problémů a úkolů, před nimiž stojí Evropa se zřetelem k zachování a posílení jedinečného evropského sociálního modelu; soudí, že tato evropská sociální agenda musí přispívat k vyváženému plnění všech čtyř pilířů Lisabonské strategie, zejména ekonomické koordinace, politiky zaměstnanosti, sociální politiky a trvale udržitelného rozvoje;
2.
vyslovuje politování nad skutečností, že v důsledku přílišné obecnosti návrhů nebo v důsledku nedostatku praktických opatření v oblasti sociální agendy se ambiciózní Lisabonská strategie neplní tak energicky, jak se někdy na jiných místech tvrdí; v této souvislosti připomíná strategické cíle Unie: "Obnovený růst je životně důležitý pro prosperitu, může navrátit plnou zaměstnanost a je základem sociální spravedlnosti a příležitostí pro všechny.
Je rovněž rozhodující pro postavení Evropy ve světě a pro schopnost Evropy mobilizovat zdroje, skrze něž lze řešit mnohé rozmanité globální úkoly" viz KOM(2005)0012.
;
3.
zdůrazňuje důležitost odpovědnosti každého členského státu za plnění a uplatňování současné legislativy a za provádění reforem za účelem dosažení lisabonských cílů;
4.
domnívá se, že evropská sociální agenda musí přispívat k dodržování základních práv zakotvených ve Smlouvě o Ústavě pro Evropu; proto navrhuje, aby tato agenda ustanovila výroční kontrolu zabezpečování základních sociálních práv ze strany Unie;
5.
vyzývá Radu a Komisi na základě této sociální agendy, aby navrhly skutečnou agendu sociální politiky, navazující na agendu sociální politiky pro období let 2000–2005 s konkrétními návrhy politik, časovým rozvrhem a konkrétním postupem (evidencí dosažených výsledků) pro účely sledování jejího plnění; vyzývá Komisi, aby sociální agendu rozšířila prostřednictvím návrhů uvedených jmenovitě v tomto usnesení;
6.
vítá závazek Komise posílit sociální rozměr globalizace a očekává, že bude konzultován ohledně praktických opatření, která budou navržena Komisí a mezirezortní skupinou působící v této oblasti;
7.
domnívá se, že integrace různých programů Společenství do programu Progress nesmí snižovat význam nebo financování akčních programů v pěti dotyčných oblastech; vyzývá všechny dotčené strany organizované občanské společnosti k účasti na sledování plnění různých složek programu;
8.
bere na vědomí záměr Komise týkající se sdělení o sociálních službách obecného zájmu; naléhavě žádá v této souvislosti, aby tyto služby byly vyčleněny z oznamovací povinnosti v rámci politiky státní pomoci a žádá o návrh rámcové směrnice o službách obecného zájmu, který by zajistil zásady a financování těchto obecních služeb;
9.
domnívá se, že je třeba komplexních a podrobných statistik a analýz a že musí být vytvořen vhodný systém veřejné sociální podpory, který bude zajišťovat informace o volných pracovních místech, odpovídajících zdravotních službách a poradenství; zdůrazňuje důležitost spolupráce mezi státními orgány, sociálními partnery a občanskou společností; upozorňuje na širší význam "nejlepší správy věcí veřejných"; poznamenává, že výroční schůze jsou důležitým prostředkem ke sledování a hodnocení sociální agendy; domnívá se však, že by v rozšířené Evropě měla existovat souvislá a definovaná systémová strategie; nevidí žádné důkazy přesného vymezení odpovědností a pravomocí mezi Společenstvím, členskými státy a nevládními organizacemi;
10.
je si vědom skutečnosti, že místní ekonomiky a malé a střední podniky jsou klíčovými faktory hospodářského rozvoje a zaměstnanosti a že tvoří přes 90 % podnikatelské činnosti v evropských ekonomikách; bere na vědomí, že vytváření nových pracovních příležitostí lze podporovat pomocí malým a středním podnikům a vytvářením příznivých podmínek, zvláštních programů a zvýhodněním nových pracovních míst;
11.
vyzývá k tomu, aby záměr posoudit dopad veškerých evropských opatření na sociální oblast a oblast zaměstnanosti byl doprovázen praktickým prováděcím nástrojem a opatřeními k vyhodnocení a podrobnému sledování;
Demografie a přístup k pracovním místům
12.
má za to, že současný demografický vývoj vyvíjí tlak na trh práce a sociální zabezpečení; zdůrazňuje naléhavou potřebu pozitivních opatření ke zlepšení postavení starších pracovníků na trhu práce a odpovídající politické odezvy, která nejen zvrátí tento vývoj, ale také otevře nové možnosti, poskytne více pružnosti při výběru penzijních a důchodových systémů a kladné podněty pro zvýšení počtu let aktivního zaměstnání; je toho názoru, že vzhledem ke koordinaci důchodů by měla být zahájena rozsáhlá diskuse týkající se práva všech na důchody na přijatelné úrovni, včetně pracovníků v atypických profesích nebo lidí z vysoce rizikových skupin;
13.
vítá Zelenou knihu o demografických změnách jako užitečný příspěvek k rozboru mnohostranných úkolů, před kterými stojí Evropská unie, a domnívá se, že Parlament by měl přispívat k celkové reflexi důsledků demografického poklesu a formulovat návrhy vhodných politických nástrojů, které EU a členské státy mohou použít k řešení této situace;
14.
upozorňuje na skutečnost, že určité skupiny společnosti nadále trpí diskriminací co se týče jejich práv na vysoce kvalitní zaměstnání; žádá o předkládání praktických návrhů, které by pomáhaly konkrétně ženám, starším občanům, mladým lidem, zdravotně postiženým a příslušníkům menšin při integraci do světa práce a při zapojování se do programů zaměstnanosti a sociální solidarity;
15.
doufá, že boj proti diskriminaci (spojené zejména s příslušností k menšině) se bude stupňovat a že členské státy budou nabádány k výměně informací o osvědčených postupech; žádá, aby se na evropské a národní úrovni věnovala zvláštní pozornost všeobecné podpoře rodiny,
Lepší pracovní místa a jejich větší počet
16.
považuje za nutné přijmout praktická opatření ke zřízení programů, které – po poradě se sociálními partnery a v dialogu s odbornými subjekty veřejného nebo soukromého sektoru – podpoří vzdělávání a profesní přípravu a opravdu zavedou celoživotní vzdělávání s cílem zlepšit využívání znalostí a informační společnosti v souladu s potřebami trhu práce;
17.
požaduje, aby byly podporovány mnohostranné projekty na zlepšení vnitrostátních vzdělávacích a výcvikových systémů, a tím se podporovaly vzdělávací a výcvikové projekty, při nichž bude přístup ke vzdělávání a sociálnímu vzdělávání pokládán za základní sociální právo, a je tedy názoru, že se celoživotní vzdělávání a výcvik musí zaměřit na sbližování a uznávání odborné kvalifikace na evropské úrovni, a očekává, že se podniky musí v rámci své odpovědnosti na sociální úrovni a po dohodě s příslušnými institucemi podílet na odborném vzdělávání a dalším vzdělávání,
18.
vyzývá Komisi, aby s ohledem na novou strategii na období let 2007–2012 v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti při práci zvolila účinnější přístup k příčinám a následkům pracovních úrazů; v této souvislosti vyzývá:
-
k revizi směrnice Rady 92/85/EHS ze dne 19. října 1992 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň Úř. věst.
L 348, 28.11.1992, s. 1.
,
-
k revizi směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (kodifikované znění směrnice 90/394/EHS) Úř. věst.
L 158, 30.4.2004, s. 50.
,
-
k rozšíření působnosti směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci Úř. věst.
L 183, 29.6.1989, s. 1.
tak, aby zahrnovala opatření proti obtěžování při práci a aby se rovněž týkala osob samostatně výdělečně činných, pracovníků vykonávajících práci po telefonu a z domova;
-
k navržení směrnice o poruchách svalově-kosterní soustavy na pracovišti s důrazem na problematiku monotónní práce;
19.
věří, že je důležité, aby členské státy zlepšovaly prostředí pro nové podniky a podporovali již existující MSP prostřednictvím do budoucna zaměřených opatření na národní, regionální a místní úrovni; tato opatření by měla být zaměřena zejména na informační a komunikační sektor, jakož i na odvětví služeb, jelikož tato odvětví mají zvláště velký potenciál pro vytváření nových pracovních míst;
20.
vyzývá Komisi, aby posílila a vyjasnila původní lisabonský cíl vymýtit chudobu přijetím jasného cíle EU snížit úroveň chudoby měřenou ve vztahu k HDP do roku 2010 a rozvinout soubor měřítek sociálního začleňování, podle kterých budou posuzovány výsledky strategie sociálního začleňování;
21.
vyzývá Radu a Komisi, aby udržovaly a posilovaly strategii sociálního začleňování jako výraznou a viditelnou strategii v rámci zefektivněného procesu sociální ochrany a sociálního začleňování;
22.
věří, že je zvlášť důležité, aby členské státy více využívaly opatření ke změně nehlášené výdělečné činnosti na pravidelné zaměstnání;
Mobilita
23.
vyzývá k vypracování podrobné zprávy o hospodářských dopadech odpírání přístupu k zaměstnání pracovníkům z nových členských států jinde v EU; zpráva musí rovněž obsahovat návrhy řešení identifikovaných problémů;
24.
požaduje zkvalitnění a rozšíření směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb Úř. věst.
L 18, 21.1.1997, s. 1.
Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.
; domnívá se, že přeshraniční spolupráce inspektorátů by měla být zintenzívněna, a vyzývá Komisi, aby provedla šetření ke zjištění možnosti ustavení evropské platformy spolupráce mezi nimi, jakýsi sociální Europol;
25.
vyzývá k tomu, aby byla v podrobných ustanoveních příloh nového nařízení (ES) č. 883/2004 (nové koordinační nařízení novelizující nařízení (EHS) č.1408/71 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení.
(Úř. věst.
L 166, 30.4.2004, s. 1).
) zohledněna potřeba a žádoucnost mobility, a to tak, že prováděcí opatření učiní z mobility skutečnost namísto pouhých slibů, jak je tomu v případě textu samotného nařízení;
26.
připomíná v této souvislosti svůj požadavek na vytvoření legislativního nástroje ve vztahu k zavádění předběžných závazných testů přeshraničních dopadů na poli sociálního a daňového práva ("evropský test") tak, jak je to uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. května 1998 o situaci příhraničních pracovníků v Evropské unii Úř. věst.
C 195, 22.6.1998, s. 49.
;
27.
vítá záměr Komise předložit návrhy na odstranění překážek pracovní mobility, zejména překážek pramenících z profesních důchodových programů, a vyzývá k tomu, aby takové návrhy byly předloženy pokud možno ještě v tomto roce;
Podpora sociálního začleňování a soudržnosti
28.
domnívá se, že ačkoliv zaměstnanost je nejdůležitějším prvkem integrace lidí do společnosti, je navíc potřeba ještě zdravá sociální politika v zájmu zajištění práv všech na sociální ochranu a soudržnosti společností členských států;
29.
vítá záměr Komise vyhlásit rok 2010 Evropským rokem boje proti vyčleňování a chudobě; odsuzuje skutečnost, že zasedání Evropské rady v březnu 2005 v Bruselu zúžil cíle sociálního začleňování a boje proti chudobě na opatření proti chudobě dětí; žádá Komisi a Radu pro zaměstnanost a sociální věci, aby zajistily dosažení původních lisabonských cílů, zejména snížení chudoby v Unii, a aby zajistily uplatnění všech prvků uvedených v rámci otevřené metody koordinace pro opatření proti chudobě a sociálnímu vyčlenění;
30.
podporuje záměr Komise podniknout intenzivní konzultace o nedostatcích ve stávajících systémech sociální ochrany;
31.
podporuje záměr Komise rozšířit otevřenou metodu koordinace, zahájenou v prosinci 2004, na plnohodnotný postup pro oblast dlouhodobé péče a zdravotní péče; domnívá se, že v této souvislosti by měla být přijata kvalitativní kritéria, která zajišťují právo všech na finančně dostupnou péči založenou na solidaritě; domnívá se vzhledem k tomu, že zdravotní péče nemůže být podřízena pravidlům vnitřního trhu a konkurence;
Boj s diskriminací
32.
připomíná, že otázka rovnosti pohlaví musí být začleněna do všech politik Společenství, neboť je to jediná cesta, jak zajistit tři klíčové pilíře rovnocenné kvality života pro ženy, tj. sebevědomí, příležitosti a úspěch;
33.
vyjadřuje zklamání nad nedostatkem účinných návrhů na prosazování, podrobné sledování a vyhodnocování pokroku v rovnosti pohlaví a politických opatření zaměřených na usnadnění rovnováhy mezi zaměstnáním a rodinným životem, která pomohou těm, kteří pečují o osoby neschopné práce, a celkově zvýší pružnost pracovní doby; vyzývá Komisi, aby přísněji monitorovala dodržování stávajících právních předpisů a aby v případě nutnosti podávala návrhy na jejich změnu včetně ukládání pokut; vyzývá Komisi, aby sestavila zvláštní akční plán pro rovnost mužů a žen se zvláštním důrazem na odstranění rozdílů v oblasti mezd; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti prohlásila 31. březen dnem akce za "stejnou odměnu za stejnou práci";
34.
důrazně podporuje záměr zorganizovat Evropský rok rovných příležitostí;
35.
vítá vytvoření Evropského institutu pro rovnost pohlaví zaměřeného na zaplnění informační mezery v oblasti rovnosti pohlaví, zastává názor, že by tento vývoj mohl zlepšit viditelnost problematiky rovnosti pohlaví; domnívá se, že v rozšířené Evropě by to bylo přínosem a že mezera mezi starými a novými členskými státy by mohla být překonána tím, že tento institut bude umístěn do některého z deseti nových členských států;
36.
naléhavě žádá Komisi, aby doplnila sociální agendu směrnicí zakazující diskriminaci zdravotně postižených; požaduje, aby byl přisouzen větší politický význam Evropskému akčnímu plánu pro rovné příležitosti zdravotně postižených a aby akční plán byl použit jako nástroj skutečné změny; požaduje, aby akční plán byl použit jako hlavní nástroj začleňování hledisek zdravotních postižení, jehož součástí musí být zprávy členských států o provedení ustanovení o zdravotních postiženích obsažených v právních předpisech EU; požaduje, aby členské státy aktivně zapojovaly organizace zdravotně postižených do tohoto procesu na národní úrovni a aby akční plán byl politicky zviditelněn a projednán s Evropským parlamentem a Radou Evropské unie společně s doporučeními příštích kroků;
37.
požaduje konkrétní směrnici s cílem zakázat diskriminaci osob na základě věku ve vztahu k přístupu ke zboží a službám;
Sociální dialog a sociální legislativa
38.
bere na vědomí záměr Komise předložit Zelenou knihu o vývoji pracovního práva s cílem zjednodušit jeho pravidla; domnívá se, že evropská politika nesmí vést k erozi sociálních výdobytků; upozorňuje v této souvislosti na článek III-209 Smlouvy o Ústavě pro Evropu, který stanoví harmonizaci opatření v oblasti zaměstnanosti a životních a pracovních podmínek při zachování dosažených zlepšení;
39.
vítá návrh Komise o mezistátním přeshraničním sociálním dialogu; vyzývá také Komisi, aby tento sociální dialog podpořila přidělením pracovníků, a doufá, že partneři sociálního dialogu tento návrh podpoří;
40.
vyzývá Komisi, aby předložila návrh na revizi směrnice Rady 94/45/ES Nařízení Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupů pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství (Úř. věst.
L 254, 30.9.1994, s. 64).
Směrnice ve znění směrnice 97/74/ES (Úř. věst.
L 10, 16.1.1998, s. 22).
, jak bylo slíbeno pro rok 2002, s tím, že nejdůležitějšími cíli jsou: (i) rozšíření a posílení práva na informace a rady v případě reorganizace a (ii) zlepšení pracovních podmínek zástupců zaměstnanců v evropských radách zaměstnanců;
41.
domnívá se, že lisabonského cíle lepších pracovních míst a jejich většího počtu, která poskytnou stabilní příjem nad prahem chudoby, bude dosaženo, až se členské státy ujmou své odpovědnosti za realizaci a aplikaci současných právních předpisů a až se stanou struktury dostatečně moderními a dynamickými a poskytnou Evropanům sociální zabezpečení a právní jistoty; proto vyzývá Komisi, aby předložila návrhy
-
směrnice na ochranu práv pracovníků pro případ restrukturalizace,
-
směrnice týkající se propouštění jednotlivců,
-
směrnice týkající se sociální ochrany v souvislosti s novými formami zaměstnávání,
-
směrnice o monitorování dodržování minima požadovaných předpisů,
-
směrnice o minimálním standardu sociálního zabezpečení;
42.
upozorňuje na to, že sociální agenda stanoví založení fóra pro restrukturalizaci podniků; vyzývá Komisi v této souvislosti, aby do agendy zařadila návrh Gyllenhammerovy pracovní skupiny o sestavování výroční sociální zprávy ve velkých společnostech;
43.
vyzývá členské státy k prohloubení spolupráce a výměny osvědčených postupů pomocí otevřené metody koordinace, která je účinným nástrojem tvorby politiky v oblasti zaměstnanosti, sociální ochrany, sociálního vyčleňování, důchodů a zdravotní péče;
44.
vyzývá Radu a Komisi k zajištění přiměřené sociální ochrany pracovníků dočasně najímaných přes agentury rozvíjením současných návrhů směrnice o pracovnících dočasně najímaných přes agentury;
45.
věří, že vztahy mezi oběma stranami průmyslu ve formě dohod musí být posíleny na všech úrovních; vyzývá proto Komisi, aby předložila návrhy dobrovolného rámce mezinárodního kolektivního vyjednávání, který by pokryl meziodvětvovou úroveň a úroveň podnikovou a odvětvovou;
46.
vyzývá své výbory, kterým tato povinnost přísluší, aby pravidelně monitorovaly plnění sociální agendy;
47.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
