Jak splnit předsevzetí z Lisabonu?
Instituce
2007-02-08 - 18:10
Předseda EP Hans-Gert Pöttering s předsedou Bundestagu Lammertem
Má Unie šanci stát se do roku 2010 nejvýkonnější ekonomikou světa tak, jak to před sedmi lety naplánovali lídři EU v Lisabonu?
Lisabonská strategie se pět let po svém vzniku dočkala nové formulace a o možnostech jejího naplnění se mluví i nyní.
Jak se má EU vypořádat s otázkami jako je udržitelná energie, jednotný vnitřní trh nebo problematika lidského kapitálu?
To byla hlavní témata setkání europoslanců a zástupců národních parlamentů.
V pořadí už třetí setkání na téma Lisabonské strategie se konalo v pondělí a úterý v Bruselu.
Společně ho organizoval Evropský a německý parlament.
Kromě předsedy Parlamentu Pötteringa mu předsedali i šéfové německého zákonodárného sboru.
V pondělí to byl předseda Bundestagu Norbert Lammert a v úterý místopředsedkyně Susane Kastner.
Nechyběl ani předseda Komise José Manuel Barroso, šéf německého úřadu kancléře Thomas De Maizière, europoslanci a samozřejmě také zástupci všech 27 národních parlamentů.
Skladbu máme, jak ji zahrát?
K tomu, aby z Lisabonské strategie nezůstal jen cár papíru, je třeba jednat na všech úrovních - evropské, ale také národní a regionální, řekl v úvodu předseda Parlamentu Hans-Gert Pöttering.
"Shodli jsme se pouze na hudbě, kterou má orchestr hrát: k dosažení konečného cíle je ale ještě třeba urazit dlouhou cestu," zaznělo na mítinku z úst předsedy Bundestagu Lammerta.
Aby byla tato cesta úspěšná, musí všech 27 "nástrojů" tohoto orchestru najít společný postoj v otázce trvale udržitelné energie, vnitřního trhu i lidského kapitálu, řekl.
Energie: ambiciózní, ale reálné
Během setkání se diskutovalo právě o těchto třech tématech.
Velký důraz debatující kladli na otázku trvale udržitelné energie.
Závěry pracovní skupiny, která se zabývala tímto tématem, shrnul zpravodaj Jürgen Trittin z německého Bundestagu.
Vyzdvihl dva aspekty tohoto problému: ekonomický a ekologický.
Účastníci se shodli na tom, že Evropě stále chybí plně funkční jednotný trh s energií.
Druhou otázkou jsou pak problémy životního prostředí.
Nikdo nezapochyboval o tom, že je nezbytně nutné přijmout opatření, která pomohou zastavit globální oteplování: omezit emise oxidu uhličitého a nebo také zvýšit podíl obnovitelných zdrojů.
Do roku 2020 by měly tvořit až pětinu veškeré energie, což je sice ambiciózní, ale realistický cíl.
Záleží ale především na každém jednotlivém členském státu.
Během diskuze zazněl i smutný fakt, že polovina členských států stále nedodržuje limity stanovené v japonském městě Kjóto.
Méně byrokracie, více investic
Druhou oblastí, která má pomoci dosáhnout lisabonských cílů, je jednotný vnitřní trh.
Zpravodaj a poslanec z frakce lidovců a evropských demokratů Malcom Harbour zdůraznil, že Unie by se měla zaměřit na podporu inovací a výzkumu.
Zmínil například nutnost spolupráce univerzit a podniků.
Vzhledem k faktu, že naprostou většinu podniků v EU tvoří malé a střední firmy, které generují polovinu celkového HDP, se má pozornost soustředit právě na ně.
Evropská unie jim chce ulehčit zejména s papírováním a snížit náklady na byrokracii.
Vzhledem k tomu, že jedním ze základních principů Unie je volný pohyb, ozvala se na setkání i kritika přechodných období na pracovním trhu, které některé země uplatňují vůči nováčkům.
Harbour naopak zdůraznil fakt, že Unie dosáhla velkého pokroku na poli volného pohybu služeb, když Parlament loni v prosinci přijal směrnici o službách.
"Směrnice je velkým krokem vpřed i přesto, že některé státy byly konečnou podobou zklamány," řekl s tím, že nyní by se měla co nejdřív začít prakticky používat.
Lisabon a lidský kapitál
I když můžeme dlouho mluvit o tom, co vše je třeba udělat pro naplnění cílů, není to možné dosáhnout bez kvalitních lidí.
Právě otázkou lidského kapitálu se zabývala třetí pracovní skupina.
Portugalská poslankyně Maria Manuel Oliviera v závěrečné zprávě zdůraznila zejména význam boje proti diskriminaci, lepší spolupráce mezi jednotlivými členskými států a nutností investovat do sociálního dialogu.
Pracovní skupina se shodla na tom, že je sice nutné podporovat podniky a umožnit jim flexibilitu na pracovních trzích, na druhé straně se ale musí dostat ochrany i pracovníkům.
Mezi hlavní výzvy, se kterými se nyní bude muset Unie vypořádat, patří také demografické změny.
Evropa je velice silná.
Skládá se z 27 států, žije v ní téměř půl miliardy obyvatel.
A na velikosti v tomto případě záleží.
Rozšířená unie je jedním z hlavních hráčů na globálním ekonomickém hřišti, připomněl během setkání i předseda Komise Barroso.
Stále ale musí mluvit jedním hlasem, nikoli 27 odlišnými.
20070207STO02855 Meziparlamentní setkání: Lisabonská strategie Zastavme globální oteplování, vyzývají poslanci Energetická politika: udržitelnost a klimatické změny Významná evropská města: Lisabon Pohyb po Unii volnější, ale ne bez omezení
CS
1
PHOTO
20070207PHT02851.jpg
CS
4
LINK
Energetická politika: udržitelnost a klimatické změny
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206IPR02841 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070131STO02623 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070205STO02703 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060510STO08007 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
