Mirek Topolánek v EP: pád vlády české předsednictví neohrozí
Volby 2009
Evropská rada
2009-03-25 - 13:45
Mirek Topolánek jednal s poslanci EP o závěrech jarního zasedání Evropské rady Úřadující předseda Rady Mirek Topolánek dnes vystoupil v plénu EP, aby poslance seznámil se závěry zasedání Evropské rady, které se konalo minulý týden v Bruselu.
Premiér ujistil Parlament, že pád vlády v České republice české předsednictví nijak neohrozí.
Většina řečníků ocenila závěry Evropské rady a konkrétní opatření na podporu hospodářského růstu, která byla přijata.
Někteří poslanci se vyjádřili kriticky k nedostatečnému zájmu o zaměstnanost a sociální politiku.
Předseda Evropského parlamentu Hans-Gert PÖTTERING přivítal na úvod dnešního zasedání úřadujícího předsedu Rady Mirka Topolánka.
Uvedl, že vzal na vědomí vnitrostátní situaci v České republice.
Doufá nicméně, že to práci českého předsednictví nijak neovlivní.
Vyjádřil v této souvislosti plnou podporu Mirku Topolánkovi a povzbudil ho, aby se i nadále zasazoval o úspěšné dokončení ratifikačního procesu jak v ČR, tak i v dalších státech.
Jménem Parlamentu vyjádřil přání, aby Lisabonská smlouva mohla vstoupit v platnost začátkem roku 2010.
Úřadující předseda Rady Mirek TOPOLÁNEK se na úvod omluvil, že nezůstane až do konce rozpravy.
Musí se totiž neprodleně vrátit do Prahy, aby tam řešil složitou vnitropolitickou situaci.
Ujistil nicméně poslance, že české předsednictví bude i nadále pokračovat ve své práci a bude se snažit moderovat diskusi a dosahovat kompromisů.
Hospodářská krize a Lisabonská strategie
Pokud jde o závěry Evropské rady, která se konala minulý týden v Bruselu, zmínil v první řadě hlavní otázku, kterou se představitelé státu a vlád zabývali: řešení současné hospodářské krize.
Základní oporou shody EU je potvrzení Lisabonské strategie. „Všechna krátkodobá opatření musí být dočasná a jako dočasné jsou také myšlena.
Středně- a dlouhodobé priority a směry Lisabonské strategie byly potvrzeny ty krátkodobé musí být s nimi v souladu” , zdůraznil.
Evropská rada se shodla na vyčlenění 400 miliard EUR, které představují 3,3 % HDP.
To je bezprecedentní opatření, které by mělo společně se stabilizátory vést ke zmírnění krize.
V tomto ohledu zdůraznil sociální standardy EU, díky nimž má Evropa velkou výhodu vůči USA.
Cestu, kterou zvolilo USA přitom označil za „cestu do pekel” .
Amerika podle jeho názoru opakuje chyby z 30. let, jakými jsou rozsáhlé stimuly, volání po protekcionismu a kampaň za Buy American.
Za největší úspěch jarní Evropské rady proto považuje odmítnutí této strategie.
Summit G-20
Summit G-20 bude podle Mirka Topolánka příležitostí, jak sjednotit postoj EU a USA v souvislosti s řešením krize.
Vzhledem k obrovskému propojení ekonomik je podle jeho slov nanejvýš nutné nalézt společné řešení: „V dnešní době - a tato krize nám to jenom znovu prokázala – neexistuje totiž žádná izolovaná ekonomika, míra propojenosti je vysoká, co v době krize znamená, že problém máme všichni, ale také to, že ho vyřešit můžeme jenom společně” .
Ocenil dále vysokou kvalitu materiálů, které na summit G-20 připravil Godron Brown.
Trojpilířový přístup, na kterém je agenda založena, považuje za naprosto správný: vyčištění finančního systému, zlepšení regulace a liberalizace světového trhu včetně dokončení kola jednání z Dohá.
Ocenil rovněž shodu na tom, že Mezinárodní měnový fond musí mít k dispozici dostatečnou finanční kapacitu, a konkrétní závazek na příspěvku 75 mld. EUR.
EU má podle jeho slov před summitem G-20 jednotnou pozici, a neexistuje proto důvodu s pesimismu.
Krize důvěry
Předseda Rady Mirek Topolánek dále zdůraznil, že současná krize je krizí důvěry.
Obnova důvěry je proto dalším klíčovým předpokladem pro řešení této krize. „V rámci obnovení důvěry jsme tedy udělali další krok k jejímu posílení – zdvojnásobili jsme garanční rámec pro případ potřeby zemí mimo eurozónu na 50 mld. Eur” , připomněl.
Ocenil současně, že se všech 27 členských států shodlo na tom, že ke každé bance a ke každé zemi je nutno přistupovat individuálně.
V této souvislosti zdůraznil také význam lepší regulace: nikoli však nové, další nebo větší regulace.
Zhodnocení dosavadní implementace plánu hospodářské obnovy
Pokud jde o provádění plánu hospodářské obnovy, ohradil se proti kritikám, že tento plán je pomalý a nedostatečný.
Fiskální opatření v EU dosáhly 400 miliard EUR a tuto částku nelze podle jeho slov v žádném případě považovat za nedostatečnou.
Zmínil se také o 5 miliardách EUR, které byly vyčleněny na energetické a infrastrukturní projekty.
Největším omylem by podle jeho názoru bylo zavádět nové balíčky dříve, než budou všechna opatření řádně provedena a než se posoudí jejich dopad.
Bude-ti to nutné, Rada poté přistoupí k projednávání případných dalších opatření.
Otázka energetiky a klimatu
Energetická bezpečnost a pokrok v oblasti ochrany klimatu byly jednou z priorit českého předsednictví.
Evropská rada se shodla na tom, že protikrizový mechanismus pro případ výpadku dodávek má být hotov do příští zimy.
Pokud jde o otázky spojené s ochranou klimatu, EU již začala jednat s největšími světovými ekonomikami, zejména pak s USA, Japonskem, Indií a Čínou.
Přivítal rovněž rozhodnutí, že se EU podařilo dospět ke konsensu, že se EU bude aktivně podílet na financování ochrany klimatu pro rozvojové země. „To, co nám zbývá, je najít konkrétní mechanizmus, klíč, jak přesně se každá členská země zapojí, a to „v dostatečném předstihu“ před Kodaňskou konferencí” , uvedl.
Vnější vztahy
Pan Topolánek se na závěr zmínil o oblasti vnějších vztahů.
Přivítal v tomto ohledu, že Rada formálně schválila iniciativu Východního partnerství a vyčlenila na něj 600 miliónů EUR.
Pokud jde o pozvání prezidenta Běloruska, uvedl, že toto pozvání nebude učiněno, pokud se na něm neshodnou všechny členské státy.
Dne 5. dubna se také uskuteční setkání s nově zvoleným americkým prezidentem Barackem Obamou.
Tento summit bude rozdělen na tři bloky: výsledky summitu G-20, spolupráce v oblasti energie a klimatu a vnější vztahy.
Předseda Evropské komise José Manuel BARROSO na úvod svého projevu ocenil, že Evropská rada přinesla konkrétní výsledky.
Vyjádřil v tomto ohledu ocenění českému premiérovi, který „pevně vedl diskuse a zaměřoval je na konkrétní cíle” .
Za jedno z nejdůležitějších rozhodnutí evropského summitu považuje podporu pro návrh Komise na vyčlenění 5 miliard EUR na strategické energetické projekty.
Další velké rozhodnutí se týká zdvojnásobení podpory pro platové bilance členských států.
Tím se podpora EU blíží k 4 % HDP.
EU hraje podle jeho slov vůdčí roli v boji proti hospodářské krizi a doufá, že se podaří nalézt i globální konsensus.
Program summitu G-20 označil za velmi solidní a ambiciózní: koordinované stimuly, pravidla, kroky proti protekcionismu a soulad s cíly tisíciletí. „Je třeba do finančního systému opět vložit etické hodnoty” , zdůraznil. „Jsme pro sociální tržní ekonomiku” , dodal v této souvislosti.
Pokud jde o zaměstnanost, Komise bude i nadále vyvíjet úsilí při monitorování národních opatření.
Členské státy by se měly také věnovat společné diskusi o budoucím postupu.
Ačkoli většina kroků je prováděna na vnitrostátní úrovni, měla by být tato opatření být koordinovaná.
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) ve svém projevu připomněl, že Evropa musí nyní více než kdy jindy spolupracovat, aby nalezla společné postoje při řešení otázek, jako je hospodářská krize, klima, energie, bezpečnost či vnější vztahy.
Rozhodnutí Evropské rady týkající se vyčlenění 50 mld. EUR na pomoc členským státům považuje za dobré rozhodnutí.
Domnívá se také, že legislativní balíček v oblasti finančních trhů umožní další tvorbu pracovních míst.
Pokud jde o konferenci v Kodani, upozornil, že Evropa nesmí ztratit náskok a musí přesvědčit ostatní státy, aby se připojily k jejímu cíli snížit emise skleníkových plynů o 30 %.
Martin SCHULZ (PES, DE) v reakci na vysvětlení české vnitropolitické situace ze strany Mirka Topolánka uvedl, že český premiér nepochopil, co je úlohou předsedy Rady EU. „Včera jsme slyšeli řeč velkého Evropana, která byla pravým opakem toho, co jste tady řekl Vy” , zdůraznil.
Ohradil se rovněž proti výroku Mirka Topolánka o tom, že cesta, kterou se vydaly USA, je špatná. „To není úroveň, na které EU může spolupracovat s USA” , uvedl Martin Schulz.
Domnívá se také, že Radu nezajímá problém nezaměstnanosti.
Vyzval proto ke svolání nového summitu, „aby se šéfové vlád balili odpovědně o situaci lidí v Evropě” .
Je přesvědčen, že investice ve výši 1,5 % HDP v roce 2009 a 1 % v roce 2010 na opatření na podporu konjuktury jsou nedostatečné.
Na závěr se zmínil o institucionálním uspořádání po volbách.
Je podle jeho slov nutné se rozhodnout, jestli budou instituce uspořádány podle Niceské nebo podle Lisabonské smlouvy.
Graham WATSON (ALDE, UK) poblahopřál k dobrým výsledkům Evropské rady.
Vyjádřil se rovněž pozitivně ohledně rozhodnutí vyčlenit 5 mld. EUR na energetické projekty. „Musíme se postarat, aby se tyto prostředky skutečně vynaložily na to, na co mají” , uvedl.
Budoucnost Evropy by měla podle jeho názoru vycházet z Lisabonské strategie.
To je klíč ke konkurenceschopné ekonomice a dobrému vnitřnímu trhu.
Je proto rád, že protekcionistické tendence neovlivnily závěry Rady.
Domnívá se, že Evropa potřebuje jak silnou regulaci, tak i stimulační balicky. „To musíme říct na summitu G20.
Pokud se neshodneme, nemůžeme obhajovat pozici EU” , zdůraznil.
Pokud jde o budoucí institucionální uspořádání, vyzval ke svolání představitelů Rady, Parlamentu a Komise s cílem rozhodnout, jak bude složena příští Komise a Parlament.
Adam BIELAN (UEN, PL) také pogratuloval Mirkovi Topolánkovi k dobrému předsednictví a k závěrům Evropské rady.
Pokud jde o východní partnerství, domnívá se, že 600 milionů EUR na 5 let, které byly na tuto iniciativu vyčleněny, nejsou dostatečné. „Chceme odstrašovat nebo přilákat ke spolupráci východní partnery?” , dotázal se v této souvislosti.
Připomněl v tomto ohledu, že Evropa musí mít dopravní cestu pro energie, která by nebyla ve sféře vlivu Kremlu.
Claude TURMES (Greens/EFA, LU) se domnívá, že se teprve ukáže, zda byl jarní summit úspěšný.
Upozornil v tomto ohledu, že tato hospodářská krize může přerůst v krizi společenskou.
Za klíč považuje podporu vzdělání, aby občané nevolili extremistické strany, novou regulaci a zrušení kartelů.
Do sociálního dialogu je podle jeho slov nutné zapojit více partnerů, evropské občany a velká města.
Vladimír REMEK (GUE/NGL, CZ) je přesvědčen, že „je nediskutovatelné, že součástí našich snah musí být budování důvěry a podpora finanční stability” .
Problém však spatřuje v tom, „kdo a jak má tuto důvěru obnovovat” , zda ti, kdo současnou krizi způsobili nebo ti, kteří hodnoty vytvářejí.
Proto považuje za důležité ty body z jednání Rady, které hovoří o nutnosti řešit sociální dopady krize. „Prudký růst nezaměstnanosti je problém a opatření ke stimulaci pracovních míst a předcházení jejich ztrát je pro zaměstnance nanejvýš důležité” , uvedl.
Ocenil dále snahu „zaměřit se na posílení energetické bezpečnosti, energetických propojení Evropy a celkový důraz na rozvoj infrastruktury této oblasti” .
To je podle jeho názoru také „cesta k podpoře zaměstnanosti, pracovních míst a získání efektu pro budoucnost” .
Přivítal rovněž, že „byla znovu podpořena nezastupitelná role jaderné energie” .
Pokud jde o Východní partnerství, je zde podle jeho slov „vidět jasná snaha, navíc i jednoznačně formulovaná - přitáhnout státy bývalého Sovětského svazu blíž k EU a oddálit je od Ruska.
Určujeme tedy sféry vlivu a děláme tak to, co u jiných ostře kritizujeme” .
Hanne DAHL (IND/DEM, DK) vyjádřila svůj skeptický postoj, pokud jde o budoucnost eurozóny.
Domnívá se, že je třeba zavést nová kontrolní pravidla.
V tomto ohledu připomněla, že vždy kladla Komisi otázku, zda má v úmyslu tento sektor regulovat a kontrolovat.
Národní hospodářství jsou podle jejího názoru příliš různá pro euro. „Společná měna je součástí problému, nikoli řešením” , uvedla.
Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI, CZ) ve svém projevu přivítala, že „Rada minulý týden odložila revizi nerealistické Lisabonské strategie a že odložila rozhodnutí o financování klimatu” .
Upozornila, že tyto závěry byly přijaty v době, kdy „EU čelí prudkému růstu nezaměstnanosti a propadu ekonomiky a nemá schválenou Lisabonskou smlouvu” .
Domnívá se, že z toho vyplývá, že „Lisabonská smlouva není k přijímání rozhodnutí, která jsou prospěšná občanům členských států, nutná” .
Pokud jde o ztrátu důvěry vlády premiéra Mirka Topolánka, uvedla, že „všechny ty, kteří mají tu drzost ze zahraničí kritizovat tento krok české poslanecké sněmovny jako nezodpovědný, upozorňuji, že jde o demokratické rozhodnutí demokraticky zvoleného parlamentu suverénního státu” .
Je přesvědčena, že Česká republika bude i nadále schopna dostát svým závazkům na úrovni EU.
Upozornila dále, že po pádu Topolánkovy vlády má v České republice nejsilnější politický mandát prezident Václav Klaus.
Ten před nedávnem prohlásil, že členství české republiky v EU nemá alternativu. „Veškeré obavy z nezodpovědnosti jsou tedy naprosto zbytečné” , uvedla.
Na závěr upozornila poslance Posselta, který vyjádřil politování nad pádem ministrů Vondry a Schwarzenberga a vyzval Českou republiku k silné proevropské vládě, že „Česká republika není protektorátem Čechy a Morava, ale suverénním státem, kde ministry jmenuje prezident České republiky a vládě dává důvěru poslanecká sněmovna, zvolená českými občany” .
Úřadující předseda Rady Mirek TOPOLÁNEK v druhé části svého projevu reagoval na vystoupení zástupců jednotlivých politických skupin v EP.
Pokud jde o jeho kritiku amerického programu, kterou mu vyčetl předseda socialistů Martin Schulz, jeho záměrem bylo nikoli kritizovat USA, aby naopak vyzdvihnout výhodu EU. „Musíme tento systém udržet v chodu a zaručit občanům stejné sociální standardy, jaké měli před krizí” , zdůraznil.
V souvislosti se sociálním summitem on osobně i předseda Komise prosazovali, aby byl uspořádán v plném formátu.
Rada však nakonec rozhodla uspořádat tento summit ve formě trojky.
Vzhledem k tomu, že se jedná o neformální summit, budou jeho doporučení představeny na červnové Evropské radě. „Důležité je, že se summit bude konat a pokusíme se dojít k závěrům, které budou předloženy červnové Radě” , uvedl Mirek Topolánek.
V otázce budoucího složení Komise zdůraznil, že si je vědom složitosti situace a doufá, že na červnové Radě bude možné dospět ke konsensu.
Pokud bude zájem ze strany Parlamentu, uvažuje o tom, že byl mohl být summit o týden posunut, aby byl vytvořen dostatečný prostor pro diskusi.
V odpovědi na dotaz, zda by se EU měla zaměřit spíše na regulaci nebo na stimulační balíčky, uvedl, že Unie zaujala správný přístup: přispěla k záchraně bankovního sektoru a nyní usiluje o jeho očištění.
To je podle jeho názoru jediná možnost, jak zvýšit důvěru v bankovní sektor.
Druhým pilířem je regulace, kterou bude projednávat EP.
Hlavním cílem všech těchto opatření je zabránit případnému vzniku dalších krizí.
Na příspěvek týkající se Východního partnerství a prostředků, které na něj byly vyčleněny, uvedl, že EU má povinnost vůči východním státům a musí plnit svou misi: rozšiřovat prostor bezpečí, svobody, solidarity.
Pokud jde o zmíněných 600 milionů, zdůraznil, že se jedná o maximální kompromis, kterého bylo možné dosáhnout.
Co se týče sociálních dopadů, zdůraznil zejména nutnost zvyšovat vzdělanost, podporovat malé a střední podniky a mobilitu pracovní síly.
Z českých europoslanců vystoupila v druhé části rozpravy Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED) a Libor ROUČEK (PES).
Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED) poblahopřála k výsledkům summitu. „Navýšení prostředků pro IMF, zdvojení krizového fondu, východní partnerství, podpora strategické infrastruktury i zlomová podpora Nabuccu jsou naplněním tří E českého předsednictví” , zdůraznila.
Na adresu Mirka Topolánka uvedla: „Vaše předsednictví, stejně jako vaše vláda, je politikou dvojího standardu.
Zatímco v Evropě se tváříte jako sympatický Evropan a velký integrátor, doma mluvíte o tom, jak jim to natřeme, o Lisabonské smlouvě mluvíte jako o cáru papíru”.
K této politice dvojího metru podle jejích slov patřilo i zvolení Václava Klause presidentem ČR. „Tím spíše jste udělal z nového právního řádu a pořádku pro Evropu cár” , zdůraznila.
Západní evropské ukotvení je podle jejích slov cílem milionů Čechů a Moravanů a jeho naplnění není možné bez ratifikace Lisabonské smlouvy. „Budete-li vládnout v jakékoliv formě dál, postavte se jasně k ratifikaci” , vyzvala jej.
Za druhý vážný problém označila Euro. „Je důležité, aby Evropa ustála vůči Spojeným státům svá regulatorní opatření a nepodlehla pouze politice excesivních stimulačních balíčků, které by mohly vést k hyperinflaci” , zdůraznila.
Česká republika však z výhod, které skýtá společná měna, profitovat nebude, protože ODS „nás na mnoho let z Eurozóny vyřadila jenom pro to, aby přikryla šmelinu velkých stran” .
Domnívá se, že návrhy opatření jsou dobré.
Co je však důležité, je jejich implementace. „Svojí konfrontací se socialisty jste způsobil, že pro domácí implementaci potřebného kreditního nebo průběžného strukturálního financování nemáte půdu pod nohama” , prohlásila na závěr.
Libor ROUČEK (PES) na úvod svého projevu připomněl, že „předseda Evropské rady Mirek Topolánek zahájil svůj dnešní projev v Evropském parlamentu útokem na sociální demokracii” .
Vyjádřil se v tomto ohledu kriticky ke skutečnosti, že „namísto hledání shody, spolupráce a kompromisů i v otázkách řízení Evropské unie, premiér Topolánek vyhledává a vyhledával spory a konflikt” .
V druhé části projevu připomněl České republice zodpovědnost, kterou má jako předsednická země před Unií a před občany Evropské unie.
České předsednictví bude ještě muset řešit řadu otázek, přes hospodářskou a finanční krizi až po summit s USA. „Máme ideální historickou příležitost s našimi partnery v Americe spolupracovat na všech problémech dnešního globálního světa - ekonomiky, ekologie až po řešení konfliktů na Blízkém východě, v Afghánistánu a podobně” , připomněl v tomto ohledu.
Na závěr učinil poznámku k Lisabonské smlouvě. „Česká sociální demokracie vždy podporovala Evropskou ústavu i ratifikaci Lisabonské smlouvy” , zdůraznil.
Doufá, že tento dokument podpoří i ODS.
20090324IPR52501 Projev Mirka Topolánka v plénu Evropského parlaamentu
CS
1
PHOTO
20090325PHT52594.jpg
CS
2
MULTIMEDIA
20090325MLT52571.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
