Summit v Lisabonu projednává Reformní smlouvu EU
Instituce
2007-10-18 - 18:33
Poslanci Brok, Barón Crespo a Duff
V červnu se představitelé členských zemí EU dohodli na hlavních bodech nové Reformní smlouvy pro Evropskou unii, kterou na následující Mezivládní konferenci převedli odborníci do právní podoby.
Nyní se opět scházejí lídři EU v Lisabonu, aby se definitivně dohodli na znění paragrafů, které mají otevřít Evropě cestu do budoucnosti.
Nová smlouva má také posílit pravomoce Evropského parlamentu, na vypracování konečného textu podíleli tři europoslanci, jejichž úkolem bylo hájit zájmy své instituce.
Dojde-li v Lisabonu k dohodě, pak lze očekávat, že nová Reformní smlouva bude slavnostně podepsána v prosinci na závěrečném summitu portugalského předsednictví.
Reformní smlouva nahrazuje původní návrh Evropské ústavy, který byl zamítnut v referendech ve Francii a v Nizozemsku.
V okleštěné podobě se soustřeďuje na praktické reformy a na potřebné změny ve fungování evropských institucí.
Veškeré prvky evropské "státnosti", jako například vlajka, hymna anebo funkce ministra zahraničních věcí z textu zmizely.
Dokument naopak zachoval mnoho navrhovaných praktických kroků, které jsou potřebné pro efektivní fungování EU s dvaceti sedmi členy a připravuje zázemí pro případné další rozšíření EU o další země.
Postavení Evropského parlamentu bude posíleno
Německý konzervativní poslanec Elmar Brok, který se podílel na práci Mezivládní konference, zdůrazňuje že Reformní smlouva rozšíří pravomoce Parlamentu v oblastech jako jsou například soudnictví a policejní spolupráce, zemědělská politika a rozpočet EU.
V těchto oblastech se doposud rozhodovalo převážně na úrovni vlád členských zemí, bez možnosti volených poslanců určitá rozhodnutí zásadním způsobem ovlivnit.
Jinými slovy, jedná se o rozšíření oblastí, ve kterých bude mít Evropský parlament skutečné právo spolurozhodování a nebude již "jen" konzultován.
Dosavadní praxe je taková, že poslanci sice mohou k řadě otázek vyjádřit svůj názor, ten ale není pro Radu, tj. vlády členských zemí EU, závazný.
Kolik bude mít budoucí Parlament poslanců?
Jedna z klíčových otázek je budoucí rozložení poslaneckých křesel.
S nárůstem členských zemí nelze totiž do nekonečna zvyšovat i počet poslanců.
Od určitého počtu přestane jakýkoliv parlament být schopen efektivně pracovat.
Kde ale tato hranice leží?
Smlouva z Nice, která otevřela cestu pro velké rozšíření EU o deset zemí v roce 2004, stanovila horní hranici na 736 poslanců.
Kvůli vstupu Bulharska a Rumunska v roce 2007 se toto číslo ještě dočasně zvýšilo na 785.
Poslanci nyní odhlasovali zprávu, která požaduje, aby se v příštích eurovolbách v červnu 2009 volilo maximálně 750 poslanců.
To ovšem znamená, že některé země se budou muset několika ze svých poslaneckých křesel vzdát.
A to se jim pochopitelně nezamlouvá.
O navrhovaném kompromisu budou na Lisabonském summitu nyní jednat premiéři.
Hans-Gert Pöttering bude hájit návrh europoslanců
Zahájení summitu se již tradičně zúčastní předseda Evropského parlamentu.
Tentokrát ho doprovodí i tři poslanci, kteří se podíleli na přípravě textu Reformní smlouvy: Elmar Brok (EPP-ED), Enrique Barón Crespo (PES) a Andrew Duff (ALDE).
Kromě předsedy Evropské komise (José Manuel Barroso) se k premiérům přidá i Vysoký představitel EU pro zahraniční a bezpečnostní politiku Javier Solana.
Reformní smlouva počítá s posílením pravomocí i jeho úřadu.
Summity v Lisabonu a v Bruselu
V minulosti bylo pravidlem, že se velké summity na závěr každého předsednictví konají v zemi, která Unii předsedá.
Na takových summitech se každé předsednictví snažilo schválit nějaký významný dokument, který by pak nesl jméno dotyčného města.
Proto se hovoří například o Maastrichtská smlouvě (Nizozemsko) anebo o Smlouvě z Nice (Francie).
Schengenský systém (zrušení pasových kontrol na hranicích) je zase pojmenován po lucemburské vesničce Schengen, kde byla v osmdesátých letech podepsána během lucemburského předsednictví dotyčná smlouva.
Z bezpečnostních a také z ryze praktických důvodů se však vlády EU dohodly, že se summity budou konat už jen v Bruselu.
Portugalci by byli patrně rádi, kdyby se nová Reformní smlouva jmenovala "Lisabonská" (jako například v minulosti schválená "Lisabonská strategie"), ale o tom mezi členy EU nepanuje shoda.
Smlouva se proto jmenuje jednoduše "reformní".
Proč se ale státníci scházejí v Lisabonu, když se summity mají konat v Bruselu?
Odpověď je šalomounsky jednoduchá … setkání EU v Portugalsku je "neformální" - vlastně taková "nezávazná rodinná schůzka", jak to nazval jeden nejmenovaný bruselský úředník.
A tak Portugalci nepřijdou o svůj summit a dohodnou-li se se státnici nakonec na Reformní smlouvě, odjedou vzácní hosté z předsedající země (doufejme) s příjemnými pocity.
20071012STO11628 Prohlášení Rady a Komise o přípravách na neformální schůzku představitelů států a vlád v Lisabonu Poslanci podpořili návrh na budoucí rozdělení křesel v EP Článek: Co je nového na reformní smlouvě EU? (17.9.2007) Návrh textu Reformní smlouvy (AJ) Portugalské předsednictví
CS
1
PHOTO
20071016PHT11741.jpg
CS
5
LINK
http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?id=1317&lang=en&mode=g
CS
6
LINK
http://www.eu2007.pt/UE/vEN/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071008IPR11352 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071008IPR11353 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10363 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
