KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0254/2006
20.
7.
2006
ZPRÁVA
o vyhlídkách žen v mezinárodním obchodě
(2006/2009(INI))
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví
Zpravodajka:
Hiltrud Breyer
PE 371.992v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU.............
Error!
Bookmark not defined.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ.................................................
Error!
Bookmark not defined.
POSTUP......................................................................................
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o vyhlídkách žen v mezinárodním obchodě
( 2006/2009(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2836/98 ze dne 22. prosince 1998 o zahrnutí problematiky rovnosti pohlaví do rozvojové spolupráce
Úř. věst.
L 354, 30.12.1998, s. 5. ,
– s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/51/ES ze dne 20. prosince 2000, kterým se zavádí akční program týkající se strategie Společenství pro rovnost žen a mužů (2001–2005)
Úř. věst.
L 17, 19.1.2001, s. 22. , a na její příslušný pracovní program,
– s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) z roku 1979 a na její opční protokol,
– s ohledem na deklaraci a akční platformu přijatou v Pekingu dne 15. září 1995 na čtvrté světové konferenci o ženách,
– s ohledem na rezoluci OSN z června 2000 o plnění pekingské akční platformy a o přezkoumání a zhodnocení pekingské akční platformy a výsledném dokumentu třiadvacátého zvláštního zasedání valného shromáždění v březnu 2005,
– s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 18. července 2001 „Podpora evropského rámce sociální odpovědnosti podniků“ ( KOM(2001)0366 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. března 2006 „ P rovádění partnerství pro růst a zaměstnanost: učinit z Evropy centrum excelence v oblasti sociální odpovědnosti podniků“ ( KOM(2006)0136 ),
– s ohledem na normy OSN týkající se povinností nadnárodních společností a jiných obchodních podniků v oblasti lidských práv, které byly schváleny dne 13. srpna 2003 podvýborem OSN pro podporu a ochranu lidských práv,
– s ohledem na třístranné prohlášení Mezinárodní organizace práce (ILO) o zásadách týkajících se mnohonárodních firem a sociální politiky z listopadu 1977 a na pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro mnohonárodní firmy ze dne 27. června 2000,
– s ohledem na prohlášení ILO o zásadách a základních právech při práci ze dne 18. června 1998, doporučení ILO č. 100 o ochraně migrujících pracovníků v méně rozvinutých zemích a územích, doporučení ILO č. 111 o diskriminaci v pracovních vztazích a při výkonu profese, doporučení ILO č. 156 o ochraně pracovníků před riziky v pracovním prostředí způsobenými znečištěním ovzduší, hlukem a vibracemi a doporučení ILO č. 191 o revizi doporučení o ochraně mateřství,
– s ohledem na Deklaraci tisícitelí OSN ze září 2000 a na její revizi a aktualizaci na světovém summitu, který se konal ve dnech 14.–16. září 2005,
– s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 16.–17. prosince 2004, které potvrdily závazek Evropské unie k naplňování Rozvojových cílů tisíciletí a soudržnosti politik,
– s ohledem na tón saopaulského prohlášení jedenáctého valného shromáždění konference OSN o obchodu a rozvoji ze dne 18. června 2004,
– s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2005 o sociálním rozměru globalizace
Přijaté texty , P6_TA(2005)0427 . ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A6‑0254/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že mezinárodní obchod má potenciál přispět k rovnosti pohlaví a zlepšit hospodářské, sociální a politické postavení žen jak v produktivní, tak v reproduktivní oblasti; avšak vzhledem k tomu, že proces globalizace obchodu přispěl k vytvoření méně formálních pracovních vztahů, k nárůstu nejistých pracovních míst a k nezaměstnanosti žen v mnoha hospodářských odvětvích,
B. vzhledem k tomu, že 70 % z 1,3 miliardy lidí žijících na světě v chudobě tvoří ženy; vzhledem k tomu, že ženy mají všeobecně obtížnější přístup ke vzdělání, majetku, úvěrům a jiným zdrojům a faktorům výroby a také k politickým rozhodovacím orgánům, že jsou omezeny tradičními úlohami žen a mužů a že tyto nerovnosti omezují schopnost žen využívat výhod liberalizace obchodu; vzhledem k tomu, že ženám na celém světě jsou odpírány možnosti, které potřebují ke zlepšení svého hospodářského a sociálního postavení, současně jsou však ženy navíc odpovědné za péči o děti a domácnost,
C. vzhledem k tomu, že nerovnost pohlaví, která vede k tomu, že ženy mají omezenější přístup k výrobním prostředkům a k trhu, brzdí z dlouhodobého hlediska růst, neboť ženy věnují poměrně větší část svých vlastních příjmů na vzdělávání, péči o zdraví a obživu, a protože ekonomický potenciál obyvatelstva jako celku tak není plně využit;
D. vzhledem k tomu, že obchodní smlouvy musí být plně v souladu se stávajícími mezinárodními právními předpisy, které se týkají lidských a sociálních práv a práv pracovníků, a musí respektovat stávající mezinárodní dohody, které požadují udržitelný rozvoj,
E. vzhledem k tomu, že povinnosti související s reprodukcí, povinnosti v domácnosti a také povinnost starat se o rodinu a poskytovat sociální péči jsou obvykle chápány jako nejdůležitější úloha ženy téměř ve všech společnostech, jsou však do značné míry nedoceněné a nejsou odměňovány,
F. vzhledem k tomu, že pokud liberalizace trhu nezohlední faktory charakteristické pro jednotlivá pohlaví, bude podporovat procesy jako je obsazování nejistých pracovních míst ženami, intenzivnější vykořisťování žen a narušování strategií obživy chudých žen na celém světě, a to včetně migrujících žen,
G. vzhledem k tomu, že liberalizace obchodu významně přispěla ke zvyšování účasti žen ve stínové ekonomice,
H. vzhledem k tomu, že ILO definuje stínovou ekonomiku jako ekonomiku založenou na zaměstnávání beze smluv, bez výhod pro zaměstnance či sociální ochrany, jež se objevuje jak v neoficiálních podnicích, tak mimo ně,
I. vzhledem k tomu, že rostoucímu podílu žen na mezinárodní migraci není věnována dostatečná pozornost; vzhledem k tomu, že migrujícím pracovníkům je často bráněno ve vyžadování spravedlivých pracovních podmínek a ochrany státu, který je přijal,
J. vzhledem k tomu, že začlenění dohody o obchodních právech k duševnímu vlastnictví (TRIPS) do WTO v roce 1995 natolik omezilo přístup k běžným lékům, že v prosinci 2005 bylo v Hongkongu dohodnuto, že by dohoda TRIPS měla být pozměněna,
1. zdůrazňuje, že liberalizace obchodu má odlišný vliv na ženy a muže, poukazuje na to, že je třeba sladit cíle evropské politiky v oblasti rovnosti pohlaví a cíle obchodní a rozvojové politiky a politiky pomoci za účelem podpory rovnosti mezi ženami a muži v těchto oblastech politik; zdůrazňuje skutečnost, že hospodářská účast je klíčovým prvkem pro posílení žen a pro to, aby ženy překonaly strukturální diskriminaci, prvkem, který povede ke zlepšení životních podmínek žen a jejich rodin a přispěje k aktivnějšímu zapojení žen do politiky a k posílení sociální soudržnosti; jedním z cílů je spravedlivý podíl na majetku, rovnoprávnost a ekonomická nezávislost;
2. konstatuje, že i když mnohé ženy mají rovněž z liberalizace obchodu a přímých zahraničních investic prospěch díky výsledným pracovním příležitostem, liberalizace zároveň přispívá k narušování pracovních vztahů, zhoršování pracovních podmínek a nezaměstnanosti žen v celých hospodářských odvětvích,
3. nabádá Komisi, aby kontaktovala mezinárodní hospodářské instituce s cílem zasadit se o zavedení plánu činnosti pro uplatňování zásady rovného postavení žen a mužů v mezinárodních obchodních politikách, jenž by měl obsahovat především jasné mechanismy pro monitorování a vyhodnocování; žádá o bezodkladné přetvoření stávajících politik, pravidel a programů v nástroje a prostředky usilující o spravedlnost a rovnost pro muže i ženy;
4. vyzývá Radu a Komisi, aby upřednostnily odstranění všech výhrad vůči úmluvě CEDAW a ratifikaci jejího opčního protokolu všemi partnerskými státy;
5. žádá Komisi, aby výborům Evropského parlamentu, jež jsou pověřeny otázkami práva žen a mezinárodního obchodu, předkládala dvakrát ročně zprávu spolupodepsanou správci dárcovského orgánu a orgánu, který je příjemcem finanční pomoci ve prospěch žen; zpráva má prokázat, že tato pomoc přichází na místo určení a že se neodchyluje od svých původních cílů;
6. zdůrazňuje, že je třeba provádět studie o tom, jak může liberalizace obchodu prospět ženám, a systematicky shromažďovat údaje rozlišené podle pohlaví s cílem čelit netečnosti stávajících obchodních politik i politik celosvětových hospodářských institucí k otázce rovnosti pohlaví; vyzývá Komisi, aby Parlamentu předložila výroční zprávu o pokroku v této oblasti; připomíná, že analýza otázky rovnosti pohlaví musí být nedílnou součástí hodnocení dopadu udržitelnosti obchodních smluv, která Komise v současnosti provádí;
7. žádá Komisi, aby před uzavíráním veškerých obchodních smluv se třetími zeměmi prováděla hodnocení dopadu na ženy a muže a zavedla účinná ustanovení o podmíněnosti se zeměmi, ve kterých jsou významně porušována lidská práva, zejména práva žen;
8. žádá Komisi, aby v rámci GŘ pro obchod oficiálně zřídila oddělení, které se bude zabývat obchodem a otázkou rovnosti pohlaví; mezi úlohy tohoto oddělení by patřilo sledovat, zda země, se kterými EU udržuje obchodní vztahy, dodržují lidská práva, především práva žen, a také by mělo v aktivně reagovat v případě porušování lidských práv;
9. žádá Komisi, aby z hlediska rovnosti pohlaví analyzovala výrobní a zpracovatelské postupy (PPM, jak je definovala WTO) s cílem stanovit PPM, u nichž dochází ke konkrétní diskriminaci na základě pohlaví, v souladu s úmluvou CEDAW a s dohodami v oblasti lidských práv a aby navrhla strategie, jež budou pobídkou k plnění mezinárodních norem ve vyvážejících zemích;
10. vyzývá Komisi, aby zajistila, že se evropské společnosti, které využívají programů EU pro přístup na trh v rámci politiky EU pro spolupráci, nebudou podílet na šíření takových praktik, jako je nelidské vykořisťování zaměstnanců, zejména žen;
11. zdůrazňuje, že výhody zaměstnání v oficiální i ve stínové ekonomice jsou závislé na nejrůznějších faktorech, včetně platů, pracovních podmínek a jistoty pracovního místa, a že jsou ženy při získávání těchto výhod i nadále diskriminovány; vyzývá proto Komisi, aby v rámci své politiky rozvojové spolupráce vytvořila zvláštní finanční rezervy jako součást budoucích obchodních smluv a dohod o spolupráci se třetími zeměmi, které by ženám v dotčených zemích poskytovaly podporu tím, že je podpoří v přístupu k úvěrům, vzdělávání a odbornému školení s cílem snížit tak podíl/procento neoficiálního zaměstnávání; vyzývá Komisi, aby Parlamentu předložila zprávu, jež bude spolupodepsána dárci a příjemci pomoci, aby tak bylo doloženo, že konkrétní finanční částka nebyla použita na jiné než původně zamýšlené účely;
12. vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby neprodleně zavedly zásady nediskriminace a rovnosti pohlaví do postupů evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) a zajistily, aby podpora získávaná z tohoto fondu nenahradila vyplácení sociálního zabezpečení;
13. zdůrazňuje, že velký počet případů ztráty zaměstnání v Evropě svědčí o trendu stoupající průmyslové restrukturalizace; uvádí, že k nejpostiženějším odvětvím patří zpracovatelský průmysl, doprava, telekomunikace a finanční služby; vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby v souvislosti s EGF patřičně uplatňovaly zásady nediskriminace a rovnosti pohlaví;
14. vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby se zaručily, že zásada rovnosti pohlaví a rovných příležitostí patří k cílům, jež sledují všechny evropské fondy; zdůrazňuje, že je třeba informovat o pokroku, kterého bylo dosaženo při prosazování rovnosti žen a mužů a v boji proti všem formám diskriminace; požaduje vyváženou účast žen a mužů v monitorovacím výboru, jak to stanoví článek 35 obecného nařízení 1260/1999 o strukturálních fondech;
15. žádá, aby bylo zavedeno každoroční hodnocení toho, jak členské státy podporují rovné postavení mužů a žen na trhu práce a jak zajišťují důstojnou práci pro všechny a dodržují základní pracovní standardy a jiné úmluvy ILO; konstatuje, že náplní devátého Rozvojového cíle tisíciletí, který by měl být co nejdříve přijat, by měly být pracovní příležitosti, zaměstnanost a důstojná práce, a požaduje, aby se základní pracovní standardy staly součástí mnohostranných a dvoustranných obchodních smluv a aby se součástí všech Rozvojových cílů tisíciletí stala zásada rovného postavení mužů a žen;
16. poukazuje na to, že všeobecný a dosažitelný přístup k základním službám, jako je poskytování vody, vzdělání, zdravotní péče a energie, je podmínkou pro posílení postavení žen; zdůrazňuje nicméně, že liberalizace služeb v rámci Všeobecné dohody o obchodu se službami (GATS) může tento cíl příznivě ovlivnit, pouze pokud budou zásady národní flexibility a prostorů politik důsledně prosazovány během stávajících dvoustranných a mnohostranných jednání;
17. zdůrazňuje, že TRIPS předpokládá, že po dvou letech proběhne revize provádění této dohody, ale ta se doposud neuskutečnila, a proto naléhá, aby byla tato revize provedena na základě hodnocení dopadu nákladů provádění této dohody vzniklých pro rozvojové země;
18. vyzývá Komisi, aby zhodnotila, zda uplatňování dohody uzavřené v prosinci 2005 na ministerské schůzce WTO v Hongkongu skutečně přineslo lepší dostupnost léků s ohledem na povinné licence na protivirové léky proti HIV/AIDS, a aby při tomto hodnocení kladla důraz na perspektivu rovnosti pohlaví;
19. zdůrazňuje, že narušení obchodu související s rovností pohlaví a vyplývající z tradičního rozdělení úloh žen a mužů v některých zemích, zejména skutečnost, že ženám je přidělen úkol zajišťovat potraviny, vodu a ochranu životního prostředí, by neměla být považována za technické překážky obchodu a neměla by podléhat mezinárodním obchodním pravidlům;
20. vybízí k vytvoření takových opatření národních politik, která by podpořila rovné postavení mužů a žen, ochranu a rozvoj zaměstnanosti, sociální péči, zlepšila hygienické a pracovní podmínky žen i mužů a přispěla k udržitelnému rozvoji; poukazuje na to, jak je důležité respektovat národní flexibilitu a prostor politik během všech jednání týkajících se obchodní a rozvojové politiky; žádá, aby bylo zajištěno právo rozvojových zemí a zranitelných hospodářství vybrat si, která odvětví služeb chtějí zpřístupnit liberalizaci trhu a která z ní chtějí vyjmout;
21. vyzývá Komisi, aby ve svém dialogu a při své spolupráci s třetími zeměmi věnovala zvláštní pozornost právním omezením, jež brání ženám v přístupu k výrobním prostředkům, jakými jsou úvěry, právo užívání pozemků a kapitál;
22. zdůrazňuje, že s ohledem na významnou úlohu žen v zemědělských činnostech rodiny musí být respektováno a upevňováno právo rozvojových zemí tvořit a realizovat zemědělské politiky, které jim zajišťují soběstačnost z hlediska potravin, především při jednáních v rámci WTO, a to zejména s ohledem na dohodu WTO o zemědělství; podtrhuje význam mikroúvěrů jakožto nástroje pro zmírňování chudoby; žádá Komisi, aby dvakrát ročně předkládala zprávu spolupodepsanou dárcovským úřadem a orgány, které jsou příjemcem finanční pomoci; tato zpráva má prokázat, že tato pomoc přichází na místo určení;
23. vyzývá Komisi a Radu, aby poskytly rozvojovým zemím pomoc při budování kapacit při sestavování, vyjednávání a provádění obchodních politik způsobem, který bude přesně odpovídat potřebám jednotlivých zemí a podpoří udržitelný hospodářský rozvoj, vyvážený z hlediska rovnosti pohlaví; žádá, aby byla veškerá poskytovaná pomoc vyvážená z hlediska rovnosti pohlaví;
24. soudí, že hodnocení dopadu na ženy a muže by se měla provádět v raných fázích plánování a sestavování rozpočtu pomoci rozvojovým zemím; domnívá se, že tento postup by tvůrcům politik umožnil přesněji vyhodnotit účinek dané politiky na ženy a muže a porovnat a posoudit stávající situaci i tendence se zřetelem k předpokládaným výsledkům navržené politiky; domnívá se, že součástí výroční zprávy by měl být oddíl zabývající se opatřeními navazujícími na hodnocení dopadu na ženy a muže;
25. vítá rozhodnutí norské vlády uzákonit 40% zastoupení žen v představenstvech akciových společností; vyzývá všechny členské státy, aby následovaly norského příkladu;
26. žádá, aby bylo každoročně vypracováno hodnocení členských států na základě jejich činnosti na podporu rovného postavení mužů a žen na pracovním trhu s cílem zaručit důstojnou práci pro všechny v souladu se základními pracovními standardy a jinými úmluvami ILO;
27. žádá, aby byly programy na podporu obchodu, které jsou financovány dodatečnými finančními prostředky, zaměřeny na prosazování rovnosti pohlaví a udržitelného rozvoje; zdůrazňuje, že financování podpory obchodu by mělo přispět k budování kapacit na straně nabídky potřebných k obchodování a že toto financování nesmí záviset na tom, zda přijímající vlády provedou liberalizaci trhu v oblasti zemědělství, průmyslu a služeb;
28. poukazuje na význam zahrnutí otázek rovnosti pohlaví do rozpočtu evropské obchodní politiky jakožto strategie, která přispěje k dosažení rovnosti pohlaví; naléhavě vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby při tvoření rozpočtu zohlednily otázku rovného postavení mužů a žen jakožto běžný nástroj rozpočtových politik na všech úrovních;
29. zdůrazňuje, že hospodářská účast je nezbytná pro rozvíjení sebedůvěry a schopností žen a pro zlepšování jejich postavení ve společnosti; zdůrazňuje rovněž, že přístup ke zdrojům ženám umožňuje získávat příjmy a majetek, což přispívá k vytváření prostředí, v němž mohou chudé ženy a ženy s nízkými příjmy zakládat podniky, zlepšovat životní podmínky, zajistit své rodiny z hlediska výživy i po stránce zdravotní, vychovávat své děti, získat si úctu doma i ve společnosti a zapojit se do politického života; vyzdvihuje obrovský potenciál mikroúvěrů jakožto cenného nástroje ke zmírňování chudoby, k prosazování soběstačnosti a k posilování hospodářské činnosti v některých z těch nejchudších a nejvíce znevýhodněných zemí světa;
30. vyzývá členské státy, aby udělaly vše, co je v jejich silách, k získání žen na svá ministerstva obchodu, a to na všech úrovních, včetně úrovně ministerské, s cílem zajistit, aby bylo hledisko rovnosti pohlaví zohledněno při obchodních jednání na světové úrovni; vyzývá rovněž členské státy, aby podněcovaly ženy, aby se ucházely o místa v mezinárodních organizacích, jako jsou WTO, Světová banka, MMF a ILO, a aby podporovaly ženy, které se o taková místa uchází;
31. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a národním a regionálním parlamentům členských zemí a přistupujících zemí a Radě Evropy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Rok 2005 byl pro mezinárodní rozvoj, ženy a obchod významný.
Mezi klíčové události patří hodnocení Rozvojových cílů tisíciletí po pěti letech, konference v Pekingu po 10 letech, přezkoumání prohlášení o rozvojové politice EU, šestá ministerská konference WTO v Hongkongu a pokračující jednání o dohodě o hospodářském partnerství mezi EU a zeměmi AKT.
Spojitost mezi rovným postavením mužů a žen a obchodem (a to v obou směrech – od rovného postavení mužů a žen k obchodu a od obchodu k rovnému postavení mužů a žen) je nová nejen pro ženy, ale také pro vlády a tvůrce obchodní politiky.
O vlivu obchodu a hospodářské globalizace na ženy je toho známo jen málo.
Důvodem je zčásti nedostatek údajů rozlišených podle pohlaví v obchodních statistikách a zčásti nedostatečné povědomí o otázkách rovnosti pohlaví v hospodářských analýzách a modelech.
Ve vztahu mezi rovným postavením mužů a žen a obchodem nejde pouze o to, že obchod má jiný vliv na ženy a jiný na muže.
Tento vztah zřejmě funguje i opačným směrem: nerovné postavení mužů a žen ovlivňuje obchod.
Uveďme dva příklady složitého vztahu mezi rovným postavením mužů a žen a obchodem
Organizace WIDE, Network Women in Development, zpravodaj, únor 2002. :
V jižní Asii závisí například úspěch exportu průmyslových produktů z velké části na platové diskriminaci žen. „Díky“ nízkým mzdám, které jsou vypláceny ženám (přibližně 85 % mužských platů) mohou země jako Korea, Tchaj-wan a Singapur vyvážet výrobky za nízké ceny.
Diskriminace je tedy v jižní Asii doslova hnací silou hospodářského růstu.
V subsaharské Africe nerovné postavení žen a mužů také ovlivňuje obchod, avšak jiným způsobem.
V subsaharské Africe je práce v zemědělství přísně rozdělena podle pohlaví.
Ženy pěstují plodiny určené k jídlu, aby nasytily rodinu, a muži pěstují plodiny určené k prodeji, aby vydělali peníze.
K překvapení Světové banky je zemědělský vývoz v Africe přes mnoho programů strukturálního přizpůsobení stále na nízké úrovni.
Trvalo několik let, než si představitelé Světové banky uvědomili, že faktorem, který omezuje nárůst exportu v Africe, je dělba práce podle pohlaví.
Ženy odmítají pracovat na plodinách určených k prodeji, které pěstují jejich manželé, protože za tuto práci nedostávají žádnou odměnu a protože množství potravin, které vypěstují, je omezováno tím, že se pěstování plodin určených k prodeji rozšiřuje i na jejich pozemky.
V případě exportu zemědělských produktů ze subsaharské Afriky tedy nerovné postavení mezi muži a ženami snižuje úspěch obchodu.
Kdyby byla rovnost mezi muži a ženami na lepší úrovni, byl by export vyšší a také prospěšnější pro ženy
WIDE, tamtéž. .
Zpráva o vyhlídkách žen v mezinárodním obchodě se má zabývat jak pozitivními, tak negativními dopady globalizace obchodu i ekonomiky a zohlední složitost souvisejících problémů a faktorů.
Ženy jsou někdy považovány za vítězky v globálním obchodě, protože stále více žen získává zaměstnání.
Liberalizace obchodu ve skutečnosti poskytla nové příležitosti zejména vzdělaným a mladým ženám s odbornými dovednostmi v rozvojových zemích a umožnila přístup k novým, lépe placeným zaměstnáním a příležitostem, které byly ženám dříve nedostupné.
Ženy, obchod a pracovní vztahy
Rozmach obchodu usnadnil a urychlil začlenění žen do moderního průmyslového hospodářství.
To má výrazně pozitivní vliv na rovné postavení žen a mužů: i když jsou pracovní podmínky v podobných zaměstnáních pro ženy méně příznivé než pro muže, dostávají ženy plat a tento stálý příjem má příznivý dopad na jejich samostatnost.
Vliv rozmachu obchodu na hospodářskou činnost žen je přínosný také pro lidstvo a rozvoj.
Umožňuje ženám do větší míry ovládat jejich příjem, i když ne vždy zcela samostatně.
Ženy zpravidla utrácejí více peněz za rodinu než muži, a pokud je tedy žena schopna vydělat větší množství peněz, vede to k vyšším investicím do lidského kapitálu jejích dětí, do jejich vzdělání a živobytí.
V zemích, jejichž trhy jsou otevřeny zahraničním maloobchodníkům, velkým potravinářským řetězcům a supermarketům, provádějí města jistou hospodářskou očistu.
Pouliční prodavačky, které po mnoho let bojovaly o místo na místních trzích, jsou odsouvány a vyháněny proto, aby měli zákazníci snadný přístup k obchodům velkých společností a nákupním střediskům se značkovým zbožím.
To neznamená, že liberalizace trhu není pro mnoho kvalifikovaných žen přínosem.
Zároveň však miliony pracujících žen, malozemědělkyň a drobných obchodnic ztrácí přístup k výnosným zdrojům, příležitosti k obchodování pro pracující chudinu – a zejména pro ženy – není liberalizací obchodu zlepšen.
Pravě naopak – sociální a hospodářská práva žen stanovená v pekingské akční platformě jsou opomíjena, ba dokonce označována za překážky obchodu podléhající deregulaci.
Jedním z důsledků hospodářské globalizace v uplynulých dvaceti letech je nárůst práce ve stínové ekonomice.
ILO definuje stínovou ekonomiku jako „neoficiální zaměstnávání beze smluv, bez výhod pro zaměstnance a sociální ochrany, jež se objevuje jak v neoficiálních podnicích, tak mimo ně“
Ženy a muži ve stínové ekonomice: Statistické zobrazení, ILO, 2002. .
ILO (1999) rozlišuje ve stínové ekonomice tři druhy zaměstnaneckého statutu.
Patří sem majitelé nebo zaměstnavatelé mikropodniků, zaměstnanci na volné noze či živnostníci, včetně pouličních prodavačů a drobných zemědělců, a nakonec lidé zaměstnaní na plný úvazek nebo příležitostně.
Příznačnými rysy stínové ekonomiky jsou nižší platy pracovníků, vyšší finanční riziko, nižší úroveň lidského rozvoje a silnější sociální vyloučení v porovnání s lidmi, kteří pracují v oficiální ekonomice
Sdružení SOLIDAR, Slušná práce, slušný život, s. 11. .
Jak již bylo naznačeno, konkurenční tlak na společnosti ve stále globalizovanější ekonomice vede ke snižování platů i provozních nákladů.
Ve stínové ekonomice lze práci poskytovat levněji, neboť je zde oproštěna od daní a vládní regulace.
Globalizace je pouze jedním z mnoha faktorů, které objasňují nárůst stínové ekonomiky.
Mezi další faktory patří privatizace, proces strukturálního přizpůsobení, oslabení sociální ochrany a kulturní a společenské změny.
Ženy a obchod se službami (GATS)
Odvětví služeb bylo kdysi považováno za neobchodovatelné odvětví.
Pod vedením WTO však Všeobecná dohoda o obchodu se službami (GATS) stanovila globální pravidla obchodu a investic do služeb.
Jedním z důvodů vedoucích k zařazení služeb do jednání WTO je nárůst služeb jakožto hospodářského odvětví za posledních dvacet let a jejich význam při rozvoji zemí (např. komunikační služby, turistické a cestovní služby, dopravní služby, stavební a distribuční služby)
Lobby evropských žen: Týká se obchod se službami také žen?, 6.
6.
2001. .
Ženy, obchod a mezinárodní vlastnická práva
Dohoda TRIPS je překlenovacím rámcem pro mnohostranný přístup k duševnímu vlastnictví, která platí od roku 1996.
Podle dohody TRIPS může být použití rostlin, mikroorganismů, biotechnologických technik, potravin a základních léčiv v rámci patentové ochrany omezeno.
To má závažné důsledky pro chudé a především pro ženy, vezmeme-li v úvahu, že ženy tvoří 70 % z 1,3 miliardy lidí žijících v chudobě.
Zásadní otázky v diskusi na téma duševního vlastnictví jsou komplikované
ILO, dopad dohody TRIPS na rovnost pohlaví, červenec 2003. .
Jedním ze základních problémů je dostupnost léků – proti HIV/AIDS, infekčním nemocem a pro reproduktivní zdraví.
Druhá řada problémů, které TRIPS pro ženy představuje, se týká přístupu k semenům pro pěstování potravin, zabezpečení potravy a dostatečné výživy.
Třetím okruhem problémů je dostupnost a vlastnictví pozemků, využití přírodních zdrojů a přístup k technologiím a hnojivům za účelem zlepšení trvale nízké produktivity žen pracujících v zemědělství.
Mezinárodní obchod a budování národních kapacit
Je nejvyšší čas změnit pojetí obchodních politik EU.
Obchodní smlouvy se musí řídit stávajícími mezinárodními dohodami o lidských právech a právech žen, o ekologické udržitelnosti a právu na rozvoj a vymýcení chudoby.
Hodnocení dopadu na ženy a muže
Hodnocení dopadu na ženy a muže je významné pro většinu politik, protože tyto politiky přímo či nepřímo ovlivňují dopad na životy žen a mužů.
V posledních letech je vyvíjení a používání kvalitativních a kvantitativních ukazatelů stále důležitější, neboť pomáhá porozumět trendům v postavení žen a ve vztazích mezi muži a ženami.
Hodnocení dopadu na ženy a muže umožňuje vytvářet efektivnější politiky, neboť nutí příslušné osoby přemýšlet o rozdílných dopadech, které mají politiky na ženy a muže.
Umožňuje tvůrcům politik představit si přesněji dopad dané politiky a srovnat a zhodnotit současnou situaci a trendy s výsledky, které jsou očekávány od navrhované politiky.
Hodnocení dopadu na ženy a muže lze uplatnit na právní předpisy, plány a programy politik, rozpočty, zprávy a stávající politiky.
Toto hodnocení má však největší úspěch, pokud je prováděno v rané fázi rozhodovacího procesu, aby mohlo vést ke změnám či dokonce přeorientování politik.
Evropská komise, oddělení pro rovnost žen, hodnocení dopadu na ženy a muže.
POSTUP
Název
Úloha a vyhlídky žen v mezinárodních obchodních organizacích a mezinárodní politice
Číslo postupu
2006/2009(INI)
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
FEMM 19.1.2006
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodajka Datum jmenování
Hiltrud Breyer 24.1.2006
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
24.4.2006
2.5.2006
22.6.2006
Datum přijetí
22.6.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
21
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Edite Estrela, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Angelika Niebler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Kartika Tamara Liotard
Náhradník (čl.
178 odst.
2) přítomný při závěrečném hlasování
Guido Sacconi
Datum předložení
20.7.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
