Při řešení hospodářské krize je třeba zvažovat dlouhodobá opatření
Hospodářské a měnové záležitosti
2009-02-17 - 12:24
Stimulační opatření na řešení hospodářské krize by neměla být na úkor dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
Výdaje by měly být zaměřeny na oblasti, které posílí dlouhodobou výkonnost evropské ekonomiky, zaznělo na společném meziparlamentním setkání, které v těchto dnech pořádá české předsednictví a Evropský parlament v Bruselu.
Poslanci Evropského parlamentu a poslanci národních parlamentů z 27 členských států a kandidátských zemí zahájili včera dvoudenní společné parlamentní setkání, které pořádá české předsednictví ve spolupráci s Evropským parlamentem na téma: Nový plán pro obnovu evropského hospodářství?
Respektovat evropské principy - „ne” protekcionismu
Na úvod prvního dne meziparlamentního setkání vyzval předseda Senátu Parlamentu ČR Přemysl SOBOTKA Evropskou unii, aby se držela svých zásad: „Nesmíme propadnout panice a naivně věřit, že řešením krize je protekcionalismus, sociální inženýrství, napoleonské vizionářství některých politiků, národní ekonomické sobectví a dvojkolejná EU” , zdůraznil.
Předseda Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR Miloslav VLČEK vyzval k akcím na posílení důvěry ve finanční instituce: „Nepodaří-li se zásadně zlepšit důvěru v odpovědnost finančních institucí, krize se může prohloubit nebo dokonce opakovat” , uvedl. „Dlouho jsme věřili v autoregulaci.
Dnes máme důkaz, že nefunguje” , dodal.
EU proto musí monitorovat regulaci v členských státech a jasně vymezit odpovědnosti. „Fragmentovaná regulace v USA byla jedním z faktorů, které vedly ke krizi” , prohlásil, a dodal, že v tomto případě by byla lepší kvalitnější regulace než nadměrná regulace.
Sociální model tržní ekonomiky a Lisabonská smlouva
Předseda EP Hans-Gert PÖTTERING vyjádřil jménem Parlamentu podporu pro sociální model tržní ekonomiky tak, jak je zakotven v Lisabonské smlouvě. „Jedná se o ekonomiku, které slouží lidem” , uvedl.
V další části svého projevu zdůraznil, že nechat zapadnout Lisabonskou smlouvu by byla politická, psychologická a ekonomická chyba. „Ti, kteří usilují o nepřijetí Lisabonské smlouvy, by nesli odpovědnost za to, že Unie se nebude dále rozšiřovat” , uvedl.
Almunia: dohled nad udržitelností veřejných financí
Komisař pro hospodářské a měnové záležitosti Joaquín ALMUNIA zdůraznil, že opatření na stimulaci hospodářství by měla být cílená, aktuální a dočasná. „Pouze veřejný sektor může poskytnout nezbytný daňový stimul.
Musíme však být opatrní, abychom neohrozili dlouhodobou a střednědobou udržitelnost veřejných financí” , uvedl.
Dále poukázal na úlohu eura: „Euro nám pomáhá přečkat bouři.
Poskytuje nám ochranu.
Někteří samozvaní odborníci jednají o tom, zda se eurozóna rozdělí.
Tato pravděpodobnost je naprosto nulová a seznam zemí, které usilují o vstup do eurozóny se za poslední měsíce naopak výrazně rozšířil” , prohlásil.
Trichet: zabránit návratu k předchozímu statutu quo
Prezident Evropské centrální banky Jean-Claude TRICHT uvedl, že primárním úkolem je vyřešit stávající krizi.
Vlády a soukromý sektor se však musí zabývat také příčinami této krize a zabránit jejímu vzniku do budoucna: „Nesmíme se vrátit k předchozímu statutu quo, ale musíme se soustředit na střednědobou stabilitu” , zdůraznil.
Pokud jde o finanční trhy, je podle jeho názoru nutné zabránit čistě krátkodobým pobídkám, ale zaměřit se spíše na posílení transparentnosti a utlumení cyklických tendencí.
Co se týče fiskální politiky, domnívá se, že je nezbytně nutné vytvořit důvěryhodné strategie, které by měly být zavedeny, jakmile začnou pobídky působit.
Stimulační balíčky by přitom měly být zaměřeny na posilování dlouhodobých strukturálních úprav. „Politiky zaměřené na stabilitu jsou evropskou ochrannou známkou” , zdůraznil. „Krize nám ukázala jejich hodnotu a neměli bychom se jich vzdávat” , dodal.
V oblasti mezinárodní správy je podle jeho názoru nutné uznat, že mezinárodní instituce jako MMF se musí více zaměřit jak na průmyslové země z hlediska rizik pro světovou ekonomiku, jak na nově vznikající ekonomiky.
Kalousek: „Můžeme si pouze půjčit od dětí a vnoučat”
Ministr financí ČR Miroslav KALOUSEK také varoval před tím, aby se současné stimuly nevymkly z rukou: „Některé členské státy si již nemohou dovolit žádné další fiskální stimuly” , uvedl.
Připomněl dále, že stárnoucí populace bude z dlouhodobého hlediska velmi drahá a EU by proto neměla pouštět ze zřetele střednědobou udržitelnost veřejných financí. „Jediné, co můžeme nyní udělat, je půjčit si peníze od našich dětí a vnoučat” , dodal.
Varoval také politiky před těmi, kteří volají po protekcionistických opatřeních.
Lisabonská strategie a hospodářská krize
Na závěr vystoupili také zpravodajové EP pro Lisabonskou strategii Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE) a Edit HERZOG (PES, HU).
Pan Lehne argumentoval, že ve srovnání s jinými státy se Unii daří čelit krizi vcelku úspěšně, zčásti i proto, že určitých úspěchů již dosáhla v rámci Lisabonského procesu.
Varoval také před protekcionismem a před nadměrným zadlužením, které by podle jeho názoru vedlo pouze z jedné krize do druhé.
Paní Herzog zdůraznila, že EU musí přijmout konkrétní opatření na ochranu svých občanů: „Potřebujeme úzké propojení mezi prostředky vynakládanými na ekonomické stimuly a investicemi do občanů, výzkumu a inovací v souladu s cíli Lisabonské strategie” , prohlásila.
Více prostředků by mělo být podle jejího názoru vynakládáno také na rekvalifikaci a na boj proti sociálnímu vyloučení těch, které krize postihla nejvíce.
Na dnešním parlamentním setkání vystoupil mimo jiné předseda vlády ČR Mirek TOPOLÁNEK a předseda Evropské komise José Manuel BARROSO .
20090216IPR49523 Joint Parliamentary Meeting with the Czech Parliament Joint Parliamentary Meetings
CS
1
LINK
/webnp/cms/lang/cs/pid/1071
CS
2
LINK
/webnp/cms/pid/10
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
