P7_TA-PROV(2011)0539
Žádost Chorvatska o členství v Evropské unii
A7-0389/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 1. prosince 2011 o žádosti Chorvatska o členství v Evropské unii ( 2011/2191(INI) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na návrh Smlouvy o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, na její protokol a závěrečný akt,
–
s ohledem na žádost o přistoupení k Evropské unii, kterou Chorvatská republika předložila dne 21. února 2003,
–
s ohledem na stanovisko Komise ze dne 20. dubna 2004 týkající se žádosti Chorvatské republiky o členství v Evropské unii,
–
s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 3. října 2005 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskou republikou,
–
s ohledem na pravidelné zprávy Komise o pokroku Chorvatska v přípravách na přistoupení v období let 2005–2011,
–
s ohledem na průběžnou zprávu Komise ze dne 2. března 2011 o reformách v oblasti soudnictví a základních práv v Chorvatsku,
–
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni ve dnech 19.–20. června 2003, týkající se zemí západního Balkánu,
–
s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, které se uskutečnilo ve dnech 23. a 24. června 2011,
–
s ohledem na veškerá svá předchozí usnesení a zprávy o pokroku Chorvatska a o procesu rozšíření,
–
s ohledem na veškerá dosavadní doporučení Smíšeného parlamentního výboru EU–Chorvatsko,
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro ústavní záležitosti ( A7-0389/2011 ),
A.
vzhledem k tomu, že dvacet let po vyhlášení své nezávislosti a přibližně osm let po předložení žádosti o členství v Evropské unii dosáhlo Chorvatsko historického milníku v procesu svého začlenění do EU, když úspěšně uzavřelo přístupová jednání; vzhledem k tomu, že si Chorvatsko za své úspěchy zaslouží bezvýhradné uznání;
B.
vzhledem k tomu, že proces přistoupení značně přispěl k přeměně Chorvatska na pevnou a vyspělou demokracii založenou na evropských hodnotách; vzhledem k tomu, že vyhlídka přistoupení působí jako faktor, který značně urychluje reformy a mobilizuje různé účastníky politického, ekonomického, společenského a kulturního života; vzhledem k tomu, že má-li země a její občané plně využít výhod plynoucích z členství v EU, je třeba, aby reformní úsilí pokračovalo i po ukončení jednání a po přistoupení;
C.
vzhledem k tomu, že chorvatské členství posílí Evropskou unii, obohatí evropskou kulturu a dědictví, přispěje velkou měrou k zachování věrohodnosti procesu rozšíření a zároveň bude dobrým příkladem toho, že svědomité plnění všech přijatých závazků může vést k dosažení veškerých předem určených cílů;
D.
vzhledem k tomu, že při procesu přistoupení je zásadní, aby byla každá země posuzována podle vlastních zásluh, aby se rychlost přístupových jednání řídila podle skutečného plnění kodaňských kritérií a aby míra plnění těchto kritérií určovala konečné datum přistoupení;
E.
vzhledem k tomu, že pokračující reformy a jejich plné provádění mimo jiné v oblasti soudnictví a základních práv a boj proti korupci jsou nadále základním předpokladem k posílení právního státu, což je ku prospěchu všech občanů Chorvatska;
F.
vzhledem k tomu, že dosažení opravdového usmíření mezi různými národy a navázání dobrých sousedských vztahů významně přispívá ke skutečnému evropskému integračnímu procesu; vzhledem k tomu, že základními prvky procesu usmíření je trestní stíhání osob zodpovědných za válečné zločiny a opětovné začlenění uprchlíků a vysídlených osob;
G.
vzhledem k tomu, že úspěšné přistoupení Chorvatska bude mít širší dopad na Evropu a celý region a bude pozitivním podnětem k procesu evropské integrace jak v EU, tak v oblasti západního Balkánu; vzhledem k tomu, že vyhlídka členství v EU představuje silnou motivaci pro kandidátské a potenciální kandidátské země v tomto regionu na cestě k evropské integraci k tomu, aby prosazovaly nezbytné politické, hospodářské a legislativní reformy a posilovaly mír, stabilitu a usmíření založené na dobrých sousedských vztazích; vzhledem k tomu, že EU by měla posílit evropskou perspektivu pro země sousedící s Chorvatskem a měla by je neustále povzbuzovat, aby na své cestě k plnému členství v EU plnily své povinnosti;
1.
vítá ukončení přístupových jednání s Chorvatskem, čímž bylo završeno téměř šest let vyjednávání a několik let příprav, které významně pozměnily společensko-politické, hospodářské a kulturní prostředí této země; zdůrazňuje, že je třeba neustávat v provádění reforem, a soudí, že tento proces ještě nebyl završen, avšak mělo by se v něm pokračovat se stejným nasazením a úsilím i po ukončení jednání a po přistoupení; je přesvědčen, že pozitivní výsledky tohoto procesu posílí podporu chorvatských občanů pro členství v EU a jejich důvěru v něj a pobídne je k účasti v referendu o EU a k podpoře smlouvy o přistoupení; podporuje podepsání smlouvy o přistoupení a vyzývá členské státy EU, aby včas dokončily proces její ratifikace; těší se, že bude moci uvítat parlamentní pozorovatele z Chorvatska;
2.
poukazuje na to, že přechodná ustanovení smlouvy o přistoupení zavádí až do konce volebního období 2009–2014 výjimku z maximálního počtu křesel v Evropském parlamentu, jak je stanoveno ve Smlouvách; je rozhodnut předložit návrh rozhodnutí o stanovení nového složení Evropského parlamentu v dostatečném předstihu před volbami v roce 2014, v souladu s čl.
14 odst.
2 Smlouvy o EU; připomíná, že všechny relevantní institucionální aspekty přistoupení musí být zohledněny v plném rozsahu;
3.
poukazuje na to, že postupy pro přijetí smlouvy o přistoupení Chorvatské republiky na jedné straně a protokolů, které si vyžádalo Irsko a Česká republika, na straně druhé mají různý právní základ, a to článek 49 Smlouvy o EU a článek 48 Smlouvy o EU, a proto nemohly být z právního hlediska začleněny do jednoho aktu;
4.
pevně věří, že ukončení přístupových jednání je důkazem věrohodnosti procesu rozšíření Evropské unie; zdůrazňuje, že pokrok, kterého bylo dosaženo na cestě ke členství, odráží skutečnost, že vyhlídka přistoupení nadále podporuje provádění politických a hospodářských reforem a že evropská integrace slouží jako prostředek k dosažení smíru mezi zeměmi i za hranicemi EU;
5.
očekává, že Komise bude objektivně monitorovat další přípravy na přistoupení a bude chorvatským orgánům pomáhat plnit jejich závazky a povinnosti přijaté v průběhu vyjednávání; vítá skutečnost, že smlouva o přistoupení odkazuje na zapojení občanské společnosti do celého průběhu procesu monitorování, a vyzývá Komisi, aby tohoto ustanovení plně využívala a vedla podrobné konzultace se zástupci občanské společnosti; zastává názor, že mechanismus předpřístupového monitorování je způsob, jak poskytnout Chorvatsku další podporu v jeho pokračujícím reformním úsilí; vyzývá Komisi, aby zajistila, že pomoc poskytovaná prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci bude i nadále co nejpřiměřenější a nejefektivnější;
6.
zdůrazňuje, že je třeba se zaměřit zejména na závazky přijaté v oblasti soudnictví, vnitřních věcí a základních práv – a to včetně ochrany svobody sdělovacích prostředků jakožto jednoho ze stěžejních nástrojů demokracie i včetně nepřetržitého provádění reforem a zvyšování výkonnosti v oblasti soudnictví, nestranného vyšetřování válečných zločinů, boje proti korupci, ochrany menšin, správy hranic, policejní spolupráce, boje proti organizovanému zločinu a soudní spolupráce v občanských a trestních věcech – a také na závazky v oblasti politiky hospodářské soutěže s cílem přiměřeně a účinně restrukturalizovat odvětví lodního stavitelství a ocelářského průmyslu; považuje za důležité, aby Chorvatsko dosáhlo v těchto oblastech pozitivních výsledků ještě před přistoupením;
7.
bude monitorovací proces sledovat a vyzývá Komisi, aby pravidelně informovala Parlament o tom, v jakém rozsahu chorvatské orgány plní závazky stanovené ve smlouvě o přistoupení, aby se po přistoupení dne 1. července 2013 mohly plně ujmout povinností vyplývajících z členství; vyzývá chorvatské orgány, aby tyto závazky plnily transparentním a nevylučujícím způsobem, a to se zapojením chorvatského parlamentu a občanské společnosti, a aby pravidelně posuzovaly pokrok, kterého bude v provádění reforem dosaženo; vyhrazuje si právo podávat Komisi a chorvatským orgánům během celého monitorovacího procesu doporučení;
8.
přestože uznává velký pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti reformy soudnictví, vybízí Chorvatsko, aby dále pokračovalo v provádění reforem soudnictví v souladu s doporučeními Komise v této oblasti, poněvadž výkonný, nezávislý a nestranný systém soudnictví je důležitým předpokladem pro hospodářský rozvoj a posiluje důvěru občanů v právní stát; vyzývá Chorvatsko, aby vyřešilo zbývající problémy v této oblasti, zejména pokud jde o zvýšení výkonnosti soudnictví a provádění ustanovení o jeho nezávislosti, nestrannosti a odpovědnosti a o objektivních kritériích pro jmenování a povyšování soudců, která budou založena na zohledňování jejich schopností;
9.
přestože vítá odhodlání Chorvatska k boji proti korupci, považuje za jednu z největších priorit zejména pokračování boje proti korupci na vysoké úrovni, tj. korupce v soudnictví, v donucovacích orgánech, orgánech veřejné správy a ve státních podnicích, která musí být důrazně potírána, kdekoli se vyskytne, a to prostřednictvím nekompromisního vymáhání práva a zvyšováním počtu úspěšných trestních stíhání; konstatuje, že je třeba dále posílit transparentnost a bezúhonnost ve veřejné správě a v policii; považuje za zásadní, aby se právní předpisy v oblasti veřejných zakázek prováděly účinně s cílem zajistit transparentnost veřejného sektoru, a poskytnout tak veřejnosti přístup k informacím o veřejných výdajích a zvýšit transparentnost financování politických stran;
10.
dále vyzývá chorvatské orgány, aby posílily správní kapacity protikorupčních orgánů, a to i využitím osvědčených postupů EU, a pomáhaly rozvíjet kulturu politické odpovědnosti a odpovědnosti veřejného sektoru a soudnictví, což je předpokladem pro budování a posilování právního státu; zdůrazňuje, že je zapotřebí pokračovat v úsilí o další rozvoj účinného řešení případů v oblasti boje s organizovaným zločinem a korupcí a posílit legislativu, která zakazuje účast společností, které jsou propojeny se zločineckými organizacemi, na veřejných zakázkách; domnívá se, že je důležité pokračovat v reformování donucovacích orgánů tak, aby byly výkonné, efektivní a depolitizované a aby respektovaly občanská práva a svobody;
11.
vybízí Chorvatsko, aby zvýšilo úsilí při trestním stíhání osob zodpovědných za válečné zločiny a zavedlo novou strategii v oblasti beztrestnosti, která je klíčovým předpokladem pro zajištění spravedlnosti a dosažení trvalého usmíření v regionu, a aby se zabývalo případy beztrestnosti, kde oběťmi byli etničtí Srbové a údajnými pachateli členové chorvatských bezpečnostních sil; vyzývá chorvatskou vládu, aby učinila důležitý krok v boji proti beztrestnosti a přidělila chorvatskému soudnictví přiměřené finanční prostředky a poskytla mu plnou politickou podporu s cílem urychlit vyšetřování válečných zločinů; dále chorvatské orgány vybízí, aby pokračovaly v aktivní spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) a splnily veškerá zbývající doporučení Úřadu prokurátora ICTY; vyzývá Chorvatsko a Srbsko, aby v oblasti soudnictví plně spolupracovaly, zejména pokud jde o trestné stíhání osob obviněných z válečných zločinů;
12.
vyzývá vládu, aby dále podporovala a účinným způsobem usnadňovala návrat uprchlíků a vysídlených osob, se zvláštním přihlédnutím k situaci navrátilců z řad etnických Srbů, a aby zlepšila jejich životní a pracovní podmínky; vyzývá chorvatské orgány, aby pokračovaly v zavádění programů společenského a hospodářského oživení zaměřených na zranitelné skupiny, zejména uprchlíky, a aby dále hledaly účinné a udržitelné způsoby uplatňování opatření v oblasti bydlení a zaměstnanosti tak, aby to bylo v souladu s jinými sociálními programy a programy podporujícími zaměstnanost; očekává, že všechny země v tomto regionu budou při návratu uprchlíků uplatňovat politiku nepředpojatosti;
13.
vítá pokrok dosažený v oblasti práv žen a rovnosti mezi ženami a muži; je však znepokojen tím, že ženy jsou i nadále výrazně nedostatečně zastoupeny v orgánech přijímajících rozhodnutí v hospodářské a politické oblasti; vyzývá chorvatské orgány, aby urychleně dokončily provádění zákona o rovnosti žen a mužů, aby aktivněji podporovaly účast žen v politice, posílily jejich postavení na trhu práce a zavedly zásadu rovnosti platů;
14.
podporuje úsilí o prosazování tolerantního prostředí v této zemi; vybízí chorvatské orgány, aby pokračovaly v úsilí zaměřeném na potírání veškerých forem diskriminace, prováděly antidiskriminační právní předpisy a také důrazně jednaly v případě trestných činů z nenávisti, nenávistných projevů, rasově motivovaných hrozeb a nesnášenlivosti vůči etnickým menšinám a lesbičkám, gayům, bisexuálům a transsexuálům; dále vyzývá Chorvatsko, aby nadále jednalo v duchu tolerance a přijalo vhodná opatření na ochranu těch, kteří mohou stále ještě být obětí výhrůžek nebo zastrašování;
15.
je hluboce znepokojen násilím spáchaným na účastnících pochodu lesbiček, gayů, bisexuálů a transsexuálů, který se konal ve Splitu dne 11. června 2011, a neschopností chorvatských orgánů tyto účastníky ochránit; naléhavě vyzývá chorvatské orgány, aby plně vyšetřily spáchané trestné činy a stíhaly za ně odpovědné osoby a aby vytvořily strategie pro předcházení podobným incidentům v budoucnosti; vyzývá chorvatské orgány, aby urychleně přijaly a uskutečnily akční plán proti homofobii;
16.
vyzývá chorvatské orgány, aby pokračovaly v boji proti obchodování s lidmi;
17.
vybízí Chorvatsko, aby dále posílilo pracovní a odborová práva, zintenzivnilo sociální dialog při přijímání rozhodnutí a při vytváření politik a podporovalo budování kapacit sociálních partnerů, a to i prostřednictvím dalšího posílení Hospodářské a sociální rady;
18.
uznává, že svoboda projevu je chorvatskými právními předpisy zajištěna a je obecně respektována; vybízí chorvatské orgány, aby učinily další kroky k zajištění nezávislosti a profesionality sdělovacích prostředků; vyzývá chorvatské orgány, aby i nadále dávaly najevo svůj závazek k zajištění toho, aby sektor sdělovacích prostředků pracoval bez politického zasahování a byla zaručena nezávislost regulačních orgánů;
19.
ve světle stávajících hospodářských problémů vyzývá Chorvatsko, aby pokračovalo ve strukturálních reformách svého hospodářství, podněcovalo zaměstnanost oživením trhu práce a usilovalo o konsolidaci veřejných financí s cílem zvýšit konkurenceschopnost, aby se Chorvatsko mohlo vyrovnat členským státům EU a plně využít výhod plynoucích z přistoupení k EU; považuje za důležité, aby bylo hospodářské oživení doprovázeno modernizací v oblasti ochrany životního prostředí, a to i prostřednictvím zlepšení energetické výkonnosti, posílení politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie a harmonizace územního rozvoje a politik v oblasti energetiky; vyzývá chorvatskou vládu, aby zlepšila celkové podnikatelské prostředí, věnovala zvláštní pozornost malým a středním podnikům a vyvíjela další úsilí na reformu chorvatského sociálního systému za účelem zajištění udržitelnosti veřejných financí; vyzývá chorvatské orgány, aby učinily proces územního rozvoje transparentnějším a aby plně respektovaly veřejný zájem a dodržovaly environmentální normy;
20.
vyzývá členské státy, aby přijaly rozhodnutí o přechodných ustanoveních týkajících se přístupu chorvatských pracujících na jejich trhy práce na základě faktických informací a pouze v situaci vážného narušení vnitrostátního trhu práce;
21.
vyzývá členské státy, které chtějí uplatňovat přechodná období omezující volný přístup na jejich trh práce, aby informovaly Komisi o očekávaném počtu pracujících, kteří přijdou na jejich území;
22.
upozorňuje, že v nadcházejících jednáních o víceletém finančním rámci 2014–2020 a rozhodnutích týkajících se systému vlastních zdrojů Unie je třeba zcela vyřešit finanční důsledky rozšíření;
23.
vyzývá všechny zúčastněné strany, aby Chorvatsko jako přistupující zemi zapojovali v největší možné míře do veškerých výměn názorů a jednání ohledně víceletého finančního rámce na období 2014−2020; je přesvědčen, že by chorvatští pozorovatelé v Evropském parlamentu, zástupci v Radě a pozorovatelé ve Výboru regionů měli využít této příležitosti k prosazování své vize Unie a přispět k formování rozpočtu EU a priorit pro období do roku 2020;
24.
všímá si postoje EU k finančním a rozpočtovým ustanovením, která byla definována na konferenci o přistoupení Chorvatska a která se zakládají na datu přistoupení stanoveného na 1. července 2013; konstatuje, že požadované prostředky na přistoupení Chorvatska v jednotlivých okruzích a podokruzích rozpočtu na poslední půlrok minulého rozpočtového roku stávajícího víceletého finančního rámce by výrazně navýšily výdaje rozpočtu EU; konstatuje, že prostředky vyčleněné pro Chorvatsko v rámci nástroje předvstupní pomoci budou odečteny z částek původně plánovaných pro rok 2013, což do jisté míry kompenzuje čistý dopad na rozpočet EU;
25.
všímá si postoje výboru Coreper, že by se celková úroveň výdajů neměla pro rozpočtový rok 2013 měnit, avšak připomíná, že stávající víceletý finanční rámec v roce 2006, tj. v době, kdy byl předložen, vyjednán a schválen, nezohlednil případné přistoupení Chorvatska v průběhu existence tohoto víceletého finančního rámce;
26.
naléhavě vyzývá Komisi, aby proto navrhla na začátku roku 2012 po podpisu smlouvy o přistoupení v prosinci 2011, jak bylo naplánováno, a také v souladu s ustanoveními bodu 29 interinstitucionální dohody, revizi víceletého finančního rámce pro rozpočtový rok 2013, aby se tak zabránilo tomu, že bude přistoupení Chorvatska financováno přerozdělením prostředků;
27.
vzhledem k tomu, že správní kapacity příslušných chorvatských orgánů nadále vykazují slabiny, vybízí chorvatské orgány, aby dále posílily správní struktury a institucionální kapacity, jež jsou nezbytné pro řádné provádění
acquis
, aby Chorvatsko mohlo po přistoupení maximálně využít výhod plynoucích z členství v EU;
28.
vítá, že chorvatská vláda v červenci 2011 přijala prohlášení o prosazování evropských hodnot v jihovýchodní Evropě; vyzývá Chorvatsko, aby v regionu nadále podporovalo rozšíření EU a prosazovalo evropské hodnoty míru, prosperity, svobody, právního státu, demokracie a sociálně tržního hospodářství; vybízí Chorvatsko, aby nadále posilovalo dobré sousedské vztahy, zůstalo důležitým a aktivním činitelem podněcujícím regionální spolupráci na všech úrovních a aby dostálo svému závazku proměnit úsilí o usmíření v praktická opatření vedoucí k ekonomickému, sociálnímu a lidskému prospěchu, z něhož budou těžit všichni občané regionu;
29.
vyzývá k většímu využívání finančních nástrojů poskytujících podporu malým a středním podnikům, oblasti rozvoje infrastruktury a podnikatelskému prostředí v rámci programů určených pro více příjemců v oblasti západního Balkánu; konstatuje, že regionální spolupráce má zásadní význam pro hospodářský rozvoj sousedních zemí Chorvatska a pro přínosnou spolupráci s nimi;
30.
vyzývá k pokroku vedoucímu k vyřešení dosud nedořešených dvoustranných záležitostí se sousedními zeměmi, a konkrétně se Srbskem, zejména pokud jde o vymezení hranic, pohřešované osoby, navrácení majetku a uprchlíky, a je pevně přesvědčen, že nedořešené otázky bilaterálního charakteru nesmějí zastavit proces přistoupení kandidátských a potenciálních kandidátských zemí západního Balkánu k EU, nicméně obecně by měly být urovnány před přistoupením, a proto vítá prohlášení chorvatského parlamentu ze dne 21. října 2011 k tomuto tématu;
31.
vzhledem k tomu, že úspěch přistoupení závisí ve velké míře na podpoře a angažovanosti občanů, povzbuzuje chorvatské orgány a občanskou společnost k tomu, aby za pomoci Komise provedly rozsáhlou a objektivní informační kampaň týkající se povinností, důsledků a výhod plynoucích z přistoupení k EU, aby si občané Chorvatska byli plně vědomi možností své volby v referendu a aby považovali evropský projekt rovněž za svůj;
32.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Chorvatské republiky.
