Plenární zasedání ve Štrasburku 12.-15. září
Instituce
2011-09-09 - 14:17
12.-15. září probíhá plenární zasedání ve Štrasburku V pondělí 12. září začíná první plenární zasedání Evropského parlamentu po prázdninové přestávce.
Hlavními tématy budou vnější hranice EU, energetická politika, krize eurozóny, rozpočet EU na rok 2012 a situace v Libyi, Sýrii a v Africkém rohu.
V úterý 13. září budou poslanci jednat a poté i hlasovat o rozšíření pravomocí Agentury pro ochranu vnějších hranic EU Frontex.
Nová pravidla by měla pomoci zefektivnit kontrolu vnějších hranic EU.
V úterý se bude jednat i o opatřeních na zajištění transparentnosti trhu s energií.
Všichni velkoobchodníci s energiemi v EU by měli zpřístupnit své smlouvy o výrobě, dodávkách a přepravě zemního plynu a elektřiny Agentuře pro spolupráci energetických regulátorů.
Hlasování proběhne ve středu.
Ve středu poslanci se zástupci Evropské komise a Rady EU projednají nejnovější vývoj v eurozóně, na pořadu budou i euro obligace.
Představitelé Rady také seznámí poslance se stanoviskem členských zemí k návrhu rozpočtu EU na rok 2012.
Polské předsednictví v Radě EU je skoro v polovině.
Ve středu během slavnostního zasedání vystoupí před poslanci polský prezident Bronislaw Komorowski.
Poslanci využijí své pravomoci interpelovat Radu i Komisi, a ve středu si vyslechnou odpovědi obou institucí na otázky týkající se chybějící politické vůle v členských zemích při potírání korupce.
20110908FCS26135
Newsletter: Plenární zasedání EP 12.–15. září 2010 ve Štrasburku
Co se bude projednávat na plenárním zasedání?
Frontex dostane nové pravomoci pro efektivnější kontrolu vnějších hranic EU
Evropské týmy pohraniční stráže budou řídit od konce roku 2011 střežit hranice EU.
Zvláštní inspektor přitom zajistí, že budou při operacích pořádaných agenturou na ochranu hranic Frontex dodržována základní práva EU.
Za tímto účelem bude EP hlasovat o navrhovaných změnách mandátu agentury Frontex.
Energie: velkoobchodníci budou muset zveřejnit dohody
Nová pravidla, která mají zabránit podvodům v prostřední velkoobchodů s energií a tím chránit koncové spotřebitele, budou předloženy k hlasování ve středu.
Velkoobchod s energií bude nezávisle monitorován v rámci celé EU, aby mohly členské státy účinněji zamezit a trestat protisoutěžní chování.
Debata o krizi eurozóny
Ve středu ráno bude Parlament diskutovat s prezidentem Evropské komise José Manuelem Barrosem a zástupci Rady o vývoji krize eurozóny.
Hlavními tématy diskuse pravděpodobně budou jak okamžité krátkodobé nástroje jako je rozšíření záchranného mechanismu EU, tak i dlouhodobá řešení stability v eurozóny, například pomocí eurobondů.
Rada předkládá svůj postoj k rozpočtu na rok 2012
Rada ministrů financí EU bude ve středu prezentovat svůj postoj k rozpočtu EU na rok 2012.
Ministři chtějí omezit zvýšení rozpočtu na 2,9% u závazků (dlouhodobé odhady) a 2,02% u plateb (to, co bude skutečně vynaloženo v roce 2012).
Komise navrhla 3,7% respektive 4,9%.
Libye, Sýrie a hladomor ve východní Africe
Poslanci budou ve středu odpoledne diskutovat o nejnovějším vývoji v Libyi a v Sýrii.
Budou se zabývat tím, jak podpořit libyjský lid a přispět k obnově země.
EU nedávno zakázala dovoz ropy ze Sýrie v reakci na zásahy prezidenta Bašára al-Asada proti prodemokratickým demonstrantům.
Polský prezident promluví k Parlamentu
Bronislaw Komorowski, prezident Polské republiky, bude hostem slavnostního zasedání Parlamentu v úterý v poledne.
Polsko je v současné době v čele šestiměsíčního rotačního předsednictví Evropské unie.
Návrh pořadu jednání Přímý přenos jednání Schůze výborů, tiskové konference a další události EuroparlTV Audiovizuální oddělení EP
Evropský parlament požaduje bezpečnější těžbu ropy a plynu v pobřežních vodách EU
21. dubna 2010: boj proti požáru ropné plošiny Deepwater Horizon v Mexickém zálivu. ©BELGA/AFP Jak se EU poučila z loňské havárie ropné plošiny Horizon Deepwater v Mexickém zálivu?
Pro těžbu ropy a zemního plynu v pobřežních vodách EU jsou dost dobré jen ty nejvyšší bezpečnostní a ekologické standardy, říkají členové Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, jehož zprávu projednají poslanci na plenárním zasedání v pondělí 12. září.
Bezpečnost je klíčová i proto, že z vrtů v pobřežních vodách pochází více než 90% ropy a 60% plynu vytěžených v Evropské unii.
"Parlament tu předkládá své návrhy na další aktivity EU v této oblasti, v souvislosti s loňským únikem ropy, který vedl k jedné z největších katastrof ve Spojených státech z hlediska životního prostředí i po ekonomické stránce.
Tato zpráva formuluje návrhy, jak zabránit takovým nehodám", říká zpravodajka, britská konzervativní poslankyně Vicky Ford .
Zpráva doporučuje například zpřísnění podmínek pro obdržení těžební licence .
Zájemci o licenci by nejdříve museli provést zhodnocení vlivu na životní prostředí a předložit své nouzové plány pro případ havárie nejméně dva měsíce před začátkem operací.
Tyto plány by měly identifikovat možná rizika, zhodnotit zdroje znečištění a načrtnout nouzové strategie.
Jakékoli průzkumy nebo těžba by měly začít pouze pokud nouzové plány schválí národní úřady.
Ke zprávě se vyjádřil i Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, který navrhl, že společnosti těžící ropu a plyn by měly být schopny prokázat, že mají finanční prostředky k pokrytí případných škod na životním prostředí, například prostřednictvím povinného pojištění .
I o tomto návrhu se bude hlasovat na plenárním zasedání.
Hlasování proběhne v úterý.
Zpráva EP o řešení otázky bezpečnosti těžby ropy a plynu v pobřežních vodách Tisková zpráva po přijetí zprávy ve výboru (anglicky) Usnesení EP o činnosti EU v oblasti průzkumu ložisek ropy a těžby ropy v Evropě
Zahájení plenárního zasedání ve Štrasburku: ekonomická krize, situace v Libyi, výročí útoků z 11. září
Plenární zasedání zahájil předseda Evropského parlament Jerzy Buzek Úsilí EU o zmírnění hospodářské krize a pokrok směrem k ukončení války v Libyi byly zdůrazněny předsedou EP Jerzy Buzkem v úvodu plenárního zasedání ve Štrasburku.
Předseda Buzek také připomněl desáté výročí teroristických útoků z 11. září 2001, a odsoudil extremistický útok z 2.července na dům britského europoslance Sajjada Karima.
O hospodářské krizi Buzek poznamenal, že v návaznosti na neustálé diskuse mezi ekonomickými a politickými vůdci Evropy během léta předseda Evropské komise José Manuel Barroso brzy předloží nové návrhy a že předseda Euroskupiny Jean-Claude Juncker navštíví Evropský parlament později v září.
V souvislosti s Libyí Jerzy Buzek přivítal možnost ukončení bojů a zdůraznil přání Parlamentu pomoci lidem Libye při obnově jejich země.
Sajjad Karim
Předseda Buzek důrazně odsoudil útoky z 2.července na dům europoslance Sajjada Karima (ECR, Velká Británie) ze strany 30-ti členné extremistické skupiny nesoucí protiislámské plakáty.
"Taková ohrožení svobody projevu jednotlivých členů parlamentu jsou nepřijatelná.
Poslanci Karimovi byl dán mandát v demokratických volbách britskými občany.
Jakýkoli útok na něj a jeho rodinu je útokem na demokracii a proti jeho voličům", řekl předseda.
10. výročí 9/11
Válka proti terorismu 10 let po útocích na Světové obchodní centrum a Pentagon z 11. září 2001, které vzaly život téměř 3000 nevinných lidí z 70 národů, stále pokračuje, poznamenal předseda Buzek.
"Úspěch přijde, když se podaří změnit myšlení těch, kteří nemají žádnou úctu k životu," dodal a zdůraznil povinnost, aby evropští politici předali budoucím generacím Evropu v bezpečí a míru.
Změny agendy
Bylo dohodnuto, že o usnesení o Libyi se bude hlasovat ve čtvrtek 15. září, nikoliv na druhém zářijovém plenárním zasedání, jak bylo původně plánováno.
Návrh pořadu jednání Přímý přenos jednání Schůze výborů, tiskové konference a další události EuroparlTV Audiovizuální oddělení EP
Evropský parlament podporuje větší pravomoci Frontexu
Frontex posílí své pravomoci ©FRONTEX Poslanci Evropského parlamentu v úterý 13. září podpořili posílení agentury na ochranu vnějších hranic EU Frontex.
Parlament a Rada se již dříve shodly na plánu zaměřeném na zvýšení účinnosti agentury.
Znamená to, že Frontex například bude mít vlastní rozpočet na vybavení pro sledování hranic, jako jsou automobily a vrtulníky.
Poslanci však upozorňují, že je třeba blíže sledovat dodržování lidských práv. Ve prospěch nových pravidel Frontexu hlasovalo 431 poslanců, 49 bylo proti a 48 se zdrželo hlasování.
Vlastní rozpočet
Nová pravidla přinesou Frontexu vlastní rozpočet na nákup nebo pronájem vybavení, jako jsou automobily nebo vrtulníky.
Agentura tak bude moct jednat samostatně, nebo spolu s některým členským státem.
Dosud agentura spoléhala co se týče materiálu a provozních pracovníků na členské státy.
I přes tyto nové posílené pravomoci budou každodenní kontroly na hranicích EU i nadále provádět členské státy, Frontex zůstává především koordinační agenturou.
"Neočekáváme, že někde budeme mít jakousi armádu, ale chtěli jsme mít základní vybavení, které umožní zapojit se do misí, zejména v případech nouze", řekl v rozpravě v plénu maltský lidovecký poslanec Simon Busuttil, který je autorem zprávy.
"Tato agentura měla za úkol fungovat ještě než se vůbec naučila chodit.
Přes všechny dobré úmysly zatím nesplnila očekávání."
Parlament se obává o dodržování základních práv
Jednou z klíčových obav Evropského parlamentu je dodržování základních práv přistěhovalců.
Na žádost Parlamentu jmenuje Frontex osobu zodpovědnou za základní práva a zřídí poradní fórum pro základní práva.
V případě porušení základních práv nebo zásad právního státu může být mise pozastavena nebo zrušena.
Frontex bude také muset Evropský parlament pravidelně informovat o své činnosti týkající se základních práv.
Pohraniční hlídky
Mezi další změny patří obnovení jakýchsi pohraničních hlídek Frontexu.
Sjednocením současných společných podpůrných jednotek a pohraničních jednotek rychlé reakce vzniknou "Evropské jednotky pohraniční stráže".
Národní pohraniční stráže budou mít také jakýsi druh výměnného programu ve stylu Erasmu.
Členské země budou mít zákonnou povinnost dodržet své závazky, na jejichž základě poskytují Frontexu příslušníky pohraniční stráže a vybavení.
"Zatím tomu tak nebylo, což z velké části vysvětluje, proč agentura nebyla výkonná: když se obrátila na členské státy, nic od nich nedostala", říká Busuttil.
Během posledních deseti let se migrační toky staly ožehavým bodem politické agendy EU.
Posílení agentury Frontex je částečně reakcí na situace, kdy dojde k migračnímu tlaku na jednu z vnějších hranic EU, jako se to letos stalo na italském ostrově Lampedusa.
Rozpočet agentury vzrostl z 6 milionů eur v roce 2005 na letošních téměř 100 milionů korun.
FRONTEX: nový ochránce lidských práv, nové pravomoci: tisková zpráva Zpráva o změnách v nařízení o zřízení agentury FRONTEX Simon Busuttil: profil poslance Evropského parlamentu Agentura Frontex (anglicky)
Galileo: Pomůže vám dostat se bezpečně do cíle
Zpravodaj Norbert Glante První dvě z celkového počtu 30 družic, které budou tvořit navigační systém Galileo, jsou připraveny k vypuštění do vesmíru na konci října.
Galileo je odpovědí Evropské unie na všudypřítomné americké GPS.
Galileo by měl umožnit zvýšení bezpečnosti letecké dopravy, snížení času stráveného v dopravních zácpách nebo zvýšení bezpečnosti hranic.
Ovšem pouze v případě, pokud se satelitní signály dostanou k vašemu přijímači.
Proto tento zásadní technologický prvek přitáhl i pozornost německého sociálnědemokratického poslance Norberta Glanteho.
Zpráva Norberta Glanteho o veřejné regulované službě (PRS), jedné z pěti služeb, kterou bude Galileo po dosažení plné funkčnosti nabízet, řeší právní rámec, který by členské státy měly zavést pro uživatele PRS a přijímače, které k tomu budou používat.
Evropský parlament zprávu schválil v úterý 13. září.
Co je to veřejná regulovaná služba?
Policie, hasiči, pobřežní hlídky, pohraniční stráž - ti všichni budou mezi uživateli PRS, která jim bude pomáhat při plnění jejich úkolů.
Jaký je rozdíl mezi PRS a otevřenou službou, která bude zdarma dostupná všem uživatelům, např. signály pro automobilovou navigaci?
"PRS je signál, který je šifrovaný a do značné míry zajištěný proti rušení.
Hasiči tak budou moci získat informace potřebné k záchraně životů i když náš systém automobilové navigace zrovna vypadne kvůli narušení otevřené služby z důvodu poruchy nebo útoku teroristů," vysvětluje Norbert Glante.
Pro příjem navigačních signálů z vesmíru je samozřejmě potřeba přijímač.
Norbert Glante si myslí, že aby se podpořilo zavádění služeb programu Galileo na celém světě, mělo by zemím mimo EU být umožněno podílet se na PRS službách.
"Proto musí být možné vyrobit přijímače PRS a jejich součásti i mimo EU.
Podmínkou pro to je uzavření bezpečnostních smluv, které vylučují všechna rizika," říká Norbert Glante a dodává, že momentálně nevidí jako reálnou možnost, že by se přijímače PRS vyráběly v Číně.
Jak je na tom Galileo dnes?
Norbert Glante zdůrazňuje, že Komise slíbila zajištění prvních operačních služeb Galilea pro rok 2014.
"V minulosti jsme měli mnohá zpoždění, proto doufám, že každý přispěje k tomu, aby Galileo fungoval co nejdříve," říká.
Norbert Glante nepředpokládá, že by hospodářská recese měla na projekt nějaký dopad, pokud nebudou překročeny náklady.
Domnívá se naopak, že Galileo nejen že podpoří tvorbu pracovních míst, až nové technologie naberou dech, ale také umožní Evropě vstoupit na nové trhy a stanovit normy v oblasti družicové navigace.
Galileo by mělo začít poskytovat první služby v roce 2014 ©ESA - P.
Carril Zpráva o přístupu k veřejné regulované službě navigačního systému Galileo Norbert Glante: profil poslance Evropského parlamentu Projekt Galileo na stránkách Evropské komise (anglicky, francouzsky, německy) Projekt Galileo na stránkách Evropské kosmické agentury (anglicky)
Tváří v tvář krizi žádají poslanci jednotnou evropskou odpověď
V diskusi vystoupili: Jan Vincent-Rostowski, José Manuel Barroso, Joseph Daul, Martin Schulz, Guy Verhofstadt, RebeccaHarms, Derk Jan Eppink, Lothar Bisky, Nigel Farage.
V situaci kdy ekonomická krize v Evropské unii nevykazuje žádné známky slábnutí, zdůraznili dnes poslanci Evropského parlamentu potřebu jednotné evropské odpovědi, aby bylo možné situaci stabilizovat.
Poslanci se shodli na tom, že přijetí legislativního balíčku pro hospodářskou správu by bylo velkým krokem správným směrem.
Varovali také, že nelze očekávat, že veškeré náklady krize ponesou obyčejní lidé.
Zástupce polského předsednictví v Radě EU, ministr financí Jan Vincent Rostowski , vymaloval neutěšený obrázek situace, v níž se Evropská unie ocitla.
"Není pochyb o tom, že jsme v nebezpečí, že Evropa je v nebezpečí," řekl a pochválil Evropskou centrální banku za intervence ke stabilizaci trhů.
Upozornil na to, že vlády musí najít způsob, jak zabránit rozpadu eurozóny.
"Pokud se eurozóna rozpadne, EU moc dlouho nepřežije," řekl a vyzval Parlament, aby co nejdříve přijal legislativní balíček pro hospodářskou správu, o němž v současné době vyjednává s Radou.
Podle studie nedávno zveřejněné švýcarskou banku UBS, kterou Jan Vincent Rostowski citoval, by odchod z eurozóny stál slabší země 40-50% HDP v prvním roce a 10-20% každý následující rok, zatímco bohatší země by přišly o 10-25% v prvním roce, a později by musely čelit nižšímu ekonomickému růstu a vyšší nezaměstnanosti.
Podle předsedy Evropské komise José Manuela Barrosa je nejdůležitějším krokem k vyřešení krize to, aby Řecko provedlo svůj reformní program a aby byl přijat balíček pro hospodářskou správu.
"Trhy jsou netrpělivé, proto musíme jednat rychle", varoval předseda Komise.
Uvedl, že Komise brzy předloží možnosti zavedení eurobondů a daně z finančních transakcí.
Podle Barrosa bude EU muset jednat jako jeden muž, pouhé mezivládní dohody nebudou stačit.
Předseda skupiny Evropské lidové strany Joseph Daul z Francie uvedl, že evropští občané jsou znepokojeni, protože jsou neustále žádáni, aby přinášeli oběti, zatímco vládám se stále nedaří krizi ukončit.
Když EU přijme balíček pro hospodářskou správu, ukáže tím, že může fungovat v dlouhém časovém horizontu.
Joseph Daul zdůraznil, že je potřeba "velkého třesku", jasného závazku vlád zení EU k evropské integraci, jehož srdce spočívá v eurozóně.
Předseda skupiny Progresivní aliance socialistů a demokratů Martin Schulz z Německa prohlásil, že tato krize vyvíjí tlak na evropskou jednotu.
"Mysleli jsme si, že opatření dojednaná pro záchranu eura z 21. července byla přiměřená.
Ale hlavy států a vlád, které o nich rozhodly, se snaží zachránit svou politickou kůži v členských státech.
Jsme na křižovatce.
Pouze když budeme jednat společně, budeme mít šanci zachránit euro.
Rozpočtová kázeň musí být spravedlivá.
Obyčejní lidé nemohou zaplatit účet za krizi sami," řekl Martin Schulz.
Předseda skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu Guy Verhofstadt z Belgie varoval před často opakovanou chybou: "Nenazývejme to řeckou krizí.
Řecko bylo možná rozbuškou, ale jde o hlubokou krizi eurozóny jako takové."
Vedla k ní dvojí chyba: absence hospodářské a fiskální unie, která by existovala vedle měnové unie a absence skutečné hospodářské správy, kterou nyní požadují i trhy, myslí si Verhofstadt.
Spolupředsedkyně skupiny Zelených / Evropské svobodné aliance Rebecca Harms z Německa upozornila, že EU postrádá schopnost vysvětlit lidem, co bylo v boji proti krizi uděláno.
Roste nerovnost, náklady krize platí obyčejní lidé, ne ti bohatí, dodala.
I tak je ale Evropská unie podle ní stále ještě jednou z těch úspěšnějších oblastí na světě.
EU by si měla vybrat více integrace, protože trh využije jakékoli slabiny ke spekulaci proti euru, varovala Rebecca Harms.
Belgický poslanec Derk Jan Eppink ze skupiny Evropských konzervativců a reformistů upozornil, že "tlačíme Řecko do díry, ze které se nemůže dostat bez devalvace.
Řecký bankrot je otázkou času.
Někdo chce eurobondy.
To by znamenalo, že by museli platit Němci.
Liberální strana FDP v Německu se oprávněně staví proti této myšlence", uzavřel.
Podle předsedy skupiny Spojené evropské levice / Severské zelené levice Lothara Biskyho z Německa vypadá současná situace takto: "bezuzdné spekulace, státní pomoc bankám, krize dopadající na obyvatelstvo, oslabení investic a sociální soudržnosti, žádná komplexní regulace finančních trhů a občané pochybující o kompetenci vlád a institucí EU řídit hospodářskou politiku".
Předseda skupiny Evropy svobody a demokracie Nigel Farage z Velké Británie je přesvědčen, že Řecko nesplní své závazky a varoval před revolucí, která podle něj nastane v případě, že Řecku nebude povoleno opustit eurozónu.
"Pomožte Řecku dostat zpátky jeho měnu a restrukturalizovat dluh", vyzval Nigel Farrage předsedu Komise Barrosa.
Speciál: Všechno, co jste chtěli vědět o balíčku pro hospodářskou správu
Energie: velkoobchodníci budou muset zveřejnit dohody
Trh s energiemi bude transparentnější ©BELGA/Jan Woitas Evropský parlament dnes schválil nová pravidla, která mají zabránit podvodům v prostředí velkoobchodů s energií a tím chránit koncové spotřebitele.
Velkoobchod s energií bude nezávisle monitorován v rámci celé EU, aby mohly členské státy účinněji zamezit protisoutěžnímu chování a trestat ho.
Nařízení EU o integritě a transparentnosti trhu s energií (REMIT), přijaté 616 hlasy pro, 26 proti a 24 se zdrželo hlasování, se bude vztahovat na všechny velkoobchodníky s energiemi v Evropské unii, včetně smluv o výrobě, dodávkách a přepravě zemního plynu a elektřiny.
Nová pravidla zamezí zneužívání důvěrných informací a manipulacím s trhem a také stanoví, že sankce za porušení předpisů musí odpovídat škodám způsobeným spotřebitelům.
"Požadujeme, aby bylo stanovení cen pro spotřebitele transparentní, ale příliš mnoho obchodních dohod se bohužel uzavírá v zákulisí, za což nakonec zaplatí spotřebitel vysokými cenami energií, což výrazně ovlivňuje zaměstnanost a ekonomický růst.
Evropa potřebuje transparentnější energetické trhy, chráněné před zneužíváním, což je cílem těchto pravidel", řekl v rozpravě zpravodaj Jorgo Chatzimarkakis (ALDE, DE).
"Energie je klíčem k ekonomice a proto musí zůstat dostupná pro všechny.
Vítám toto důležité nařízení, které zaručuje transparentnost a zabraňuje zneužívání ve velkoobchodní energetické sféře, čímž zabezpečuje cenovou dostupnost a spravedlnost trhu.
Nařízení přispěje k zabezpečení lepší transparentnosti cen v celé EU", řekl předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek.
ACER
Všechny obchodní dohody budou sledovány nově vzniklou Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), která bude členským státům poskytovat údaje potřebné pro vyšetřování porušování tohoto nařízení a napomáhat při vynucování nápravných opatření.
Aby byly vyrovnány pravomoci ACER s pravomocemi vnitrostátních regulačních orgánů, bude ředitel agentury povinen s nimi konzultovat otázky související s REMIT, nebude ale vázán jejich názory.
Evropský registr
Na žádost Evropského parlamentu budou muset být všichni velkoobchodníci s energií v EU registrováni.
Evropský registr bude vypracován na základě vnitrostátních registrů a bez předchozí registrace nebude možné přistoupit k transakcím.
Další kroky
Jakmile bude text tohoto nařízení formálně schválen v prvním čtení, vstoupí v platnost 20 dní po zveřejnění v Úředním věstníku EU.
Ustanovení o poskytování informací (seznam smluv a derivátů, které musí být oznámeny, a jednotná pravidla) vstoupí v platnost 6 měsíců po schválení potřebných prováděcích předpisů Evropskou komisí.
Schválený text k dispozici zde (viz 14.09.2011) Videozáznam rozpravy (viz 14.09.2011) Jorgo CHATZIMARKAKIS (ALDE, DE) - profil zpravodaje Přehled projednávání (OEIL)
Syrský prezident Assad musí odejít a z libyjských zdrojů musí mít prospěch lidé, říkají poslanci
Poslanci požadují Assadův odchod ©BELGA/AFP/HO/YOUTUBE Poslanci v dnes přijatém usnesení vyzvali k zastavení násilí proti pokojným demonstrantům v Sýrii a požadují okamžité odstoupení prezidenta Bašár al Assada.
V samostatném usnesení vyzvali poslanci prozatímní národní radu Libye k takovému využití svých národních zdrojů, ze kterého by měli prospěch všichni obyvatelé.
Stupňující se použití síly proti pokojným demonstrantům v Sýrii, včetně masového zatýkání, poprav bez řádného soudu, mučení a brutální a systematické pronásledování prodemokratických aktivistů, obránců lidských práv a novinářů bylo poslanci Evropského parlamentu ostře odsouzeno.
Tvrdé zákroky se musí zastavit, Assad musí odstoupit
Poslanci požadují okamžité ukončení násilných zásahů proti pokojným demonstrantům, vyjadřují soustrast rodinám obětí a solidaritu s lidmi bojujícími za svá práva, jejichž odvahu a odhodlání Parlamentu vyzdvihuje.
Parlament vyzval syrského prezidenta Bašára al Assada a jeho režim k okamžitému vzdání se funkce a požaduje nezávislé, transparentní a efektivní vyšetřování vražd, zatýkání, mučení syrskými bezpečnostními silami, které by vedlo k potrestání viníků.
Cílené sankce
Parlament uvítal nová opatření EU vůči syrskému režimu včetně zákazu dovozu ropy ze Sýrie do EU.
Poslanci nicméně zdůrazňují, že další sankce by měly být zaměřeny proti režimu, ale zabránit zhoršení životních podmínek obyčejných lidí.
Parlament vyzval členy Rady bezpečnosti OSN, zejména Rusko a Čínu, aby odsoudily použití smrtící síly v Sýrii a zavedly sankce, jestliže režim neskoncuje s násilím.
Parlament také uvítal humanitární pomoc uprchlíkům ze sousedních zemí včetně Turecka.
"Nemůžeme dovolit syrskému režimu pokračovat v zabíjení obyvatel Sýrie.
Představitelé v Damašku ztratili i zbytek své legitimity a musí okamžitě odstoupit.
Doufám, že se syrská opozice sjednotí a bude důvěryhodnou alternativou k politickému přerodu.
My Evropané musíme převzít zodpovědnost za ochranu civilního obyvatelstva a zodpovědnost za ochranu demokracie," řekl předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek.
Jednotná, demokratická Libye
V samostatném usnesení,které bylo také přijato ve čtvrtek, poslanci ocenili odvahu a odhodlání libyjského lidu, a přivítali pád 42 let trvajícího autokratického režimu Muammara Kaddáfího.
Parlament vyjádřil plnou podporu Prozatímní národní radě (NTC) a vyzval EU k pomoci novým libyjským orgánům při budování jednotné, demokratické a pluralitní Libye, která bude garantovat dodržování lidských práv a základních svobod.
Poslanci vyzvali členské státy, aby hledaly v Radě bezpečnosti OSN možnosti k uvolnění zmrazených prostředků, které by pomohly Národní radě realizovat správu země.
Parlament rovněž vyzval k efektivní a důvěryhodné společné strategii EU pro Libyi a požádal členské státy, aby upustily od jednostranných akcí a iniciativ, které by mohly oslabit pozici celoevropské strategie.
Kaddáfí musí být postaven před soud
EP vyzval všechny země, a to zejména sousedy Libye, aby spolupracovaly s Prozatímní národní radou a Mezinárodním trestním tribunálem, za účelem postavení Kaddáfího a jeho nejbližších před soud.
Odzbrojit bojovníky, chránit subsaharské migranty
Pomoc EU je třeba při reformě libyjské policie a ozbrojených sil, stejně jako při odzbrojení, demobilizaci a opětovném začlenění bývalých bojovníků do společnosti, říká usnesení.
Parlament vyzval Prozatímní národní radu k ochraně práv menšin a ohrožených skupin, včetně tisíců migrantů ze subsaharské Afriky, kteří čelí problémům pouze kvůli jejich barvě pleti.
Správa přírodních zdrojů pro všechny
Poslanci také vyzývají k tomu, aby Prozatímní národní rada zavedla vysoké standardy transparentnosti v domácích strategických hospodářských odvětvích, aby bylo zajištěno, že přírodní zdroje Libye budou přínosem pro celou populaci.
Mikolaj Dowgielewicz během diskuse o situaci v Sýrii Přijaté texty budou k dispozci zde (viz 15.09.2011) Videozáznam rozpravy (viz 14.09.2011)
CS
1
PHOTO
20110831PHT25629.jpg
CS
2
PHOTO
20110831PHT25653.jpg
CS
3
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-09&language=CS
CS
4
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=cs
CS
6
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/en/home.aspx
CS
7
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
CS
8
PHOTO
20110831PHT25666.jpg
CS
12
PHOTO
20110831PHT25627.jpg
CS
13
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-09&language=CS
CS
14
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
15
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=cs
CS
16
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/en/home.aspx
CS
17
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
CS
18
PHOTO
20110831PHT25664.jpg
CS
21
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=CS&partNumber=1&country=MT&id=28120
CS
22
LINK
http://www.frontex.europa.eu/
CS
23
PHOTO
20110913PHT26582.jpg
CS
24
PHOTO
20110913PHT26586.jpg
CS
26
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=1902
CS
27
LINK
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/galileo/
CS
28
LINK
http://www.esa.int/esaNA/galileo.html
CS
29
PHOTO
20110913PHT26562.jpg
CS
31
PHOTO
20110913PHT26560.jpg
CS
32
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
33
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=cs
CS
34
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=DE&partNumber=1&language=CS&id=28243
CS
35
LINK
http://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5888822
CS
36
PHOTO
20110913PHT26558.jpg
CS
37
PHOTO
20110913PHT26556.jpg
CS
38
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
39
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0290 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110614IPR21329 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0352 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110913IPR26455 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0278 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0260 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110429FCS18371 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
