P6_TA(2005)0069
Střednědobá revize Lisabonské strategie
B6-0186/2005
Usnesení Evropského parlamentu o střednědobé revizi Lisabonské strategie
Evropský parlament
, —
s ohledem na článek 103 jednacího řádu,
1.
pevně věří, že Evropská unie může v souvislosti s celosvětovým cílem udržitelného rozvoje představovat předvoj světového hospodářského a sociálního pokroku jakož i pokroku v oblasti životního prostředí; znovu potvrzuje platnost strategických cílů vytyčených na zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu ve věci zvýšení zaměstnanosti, hospodářských reforem, posílení konkurenceschopnosti, dotvoření vnitřního trhu, sociální soudržnosti a ochrany životního prostředí, které mají sloužit jako nástroje udržitelného hospodářství zaměřeného na udržitelný růst; a věří, že Lisabonská strategie by měla být nejvyšší prioritou EU v následujících pěti letech;
2.
potvrzuje svůj závazek vůči Lisabonské strategii a vizi, kterou zahrnuje, pokud jde o dynamické hospodářství a lepší společnost s vyšší kvalitou života, posílení růstu a zaměstnanosti, což povede k vytvoření rámce sociální soudržnosti a politiky ochrany životního prostředí; věří, že udržitelný růst a zaměstnanost představují nejnaléhavější cíle Evropy, od nichž se odvíjí pokrok v sociální oblasti a v oblasti ochrany životního prostředí; trvá na tom, že náležitě pojatá sociální politika a politika ochrany životního prostředí jsou samy o sobě klíčovým faktorem v posilování výkonnosti evropského hospodářství;
3.
uznává, že zatímco volný pohyb zboží již dobře funguje, vnitřní trh stále nebyl zdaleka dotvořen a je tedy za tímto účelem nezbytné vyvinout větší úsilí;
4.
soudí, že úspěch Lisabonské agendy vyžaduje, aby členské státy zahájily strukturální reformy nezbytné pro zachování evropského sociálního modelu; domnívá se také, že je zapotřebí makroekonomický rámec, který by podporoval hospodářský růst, a že tento rámec musí představovat kombinaci stability s pobídkami na investice do lisabonských cílů;
5.
zaprvé uznává pozitivní přínos politiky ochrany životního prostředí pro růst a zaměstnanost zejména prostřednictvím vývoje ekologických inovací, a za druhé uznává, že EU musí přijmout jisté výzvy týkající se přírodních zdrojů a životního prostředí, jako například změna klimatu a mizící biologická rozmanitost, které budou v případě, že nebudou bezodkladně zohledněny, představovat náklady a přímé dopady na lisabonské cíle růstu; věří tedy, že je nezbytné zahrnout do revidovaného lisabonského procesu ohledy v souvislosti s ochranou životního prostředí; trvá na tom, že řádné politiky v oblasti životního prostředí, ochrany zdraví a bezpečnosti potravin budou mít pozitivní dopad na růst a konkurenceschopnost;
6.
věří stejně jako Komise, že k oživení Lisabonské strategie je nezbytné zabývat se skutečností, že členské státy nesplnily cíle vytyčené v březnu 2000, a učinit Lisabonskou strategii hlavním tématem diskusí jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU, věří, že tato debata závisí na:
—
účinnějším seřazení priorit s jednoznačně stanovenými prioritními akcemi ve všech třech oblastech Lisabonské agendy, aby se stanovil přesnější směr a upravila se nejasná orientace Lisabonského procesu;
—
zajímavé a jasně vymezené vizi, která pomůže zmobilizovat evropskou veřejnost;
—
otevřenějším a průhlednějším vytváření politik a jejich uplatňování, aby se zajistila demokratická odpovědnost a jejich vlastnictví poslancům parlamentu a občanům na vnitrostátní i evropské úrovni;
—
vnitrostátní a evropské rozpočtové prostředky nezbytné pro zajištění konkrétní podoby stanovených cílů;
—
podněcování veřejných a soukromých investic;
7.
věří, že jarní zasedání Evropské rady by mělo zaměřit Lisabonskou strategii na klíčové cíle: zajištění růstu a vytvoření pracovních míst s aktivním přispěním společnosti založené na znalostech; podporu veřejných a soukromých investic do lisabonských cílů; podporu přátelského podnikatelského prostředí, sociální politiku založenou na začlenění, bezpečnosti, solidaritě a přizpůsobivosti a využití evropské politiky ochrany životního prostředí jako konkurenčního prostředku;
8.
je přesvědčen, že pro splnění hospodářských a sociálních cílů a cílů v oblasti životního prostředí je třeba zajistit udržitelné makroekonomické prostředí orientované na růst, a že to je předpokladem pro konkurenceschopnost Evropy v mezinárodním měřítku; poznamenává, že k tomu nezbytný dynamický hospodářský rozvoj, rozvoj pracovního trhu, stabilní měna, snižování státního dluhu a státních deficitů i režim zajišťující udržitelné důchody;
9.
je toho názoru, že by se měly odporovat podnikatelský duch, připravenost nést riziko, vlastní podněty a zodpovědnost, že by hospodářské právní předpisy měly být srozumitelné a neměly by být byrokratické a že by daňový systém měl být jednoduchý a spravedlivý; poznamenává, že hospodářská politika by měla vykazovat vysoký stupeň předvídatelnosti;
10.
trvá na tom, že, chceme-li vytvořit širokou koalici stoupenců změny, musí být Lisabonská strategie univerzálně chápána jako strategie se širokým záběrem pozitivního dopadu, která je vytvořena ve spolupráci všech příslušných sociálně-hospodářských činitelů a která usiluje o vytváření trhů práce prosazujících dynamiku a bezpečnost, usilujících o modernizaci nikoli však o oslabení sociálního zabezpečení a které vnímají přísné sociální normy a normy ochrany životního prostředí za součást evropského modelu hospodářské soutěže;
11.
zdůrazňuje význam evropské hospodářské soutěže a dosažení jednotného trhu služeb s vyváženým poměrem mezi otevřením trhu, veřejnými službami a sociálními právy a právy zákazníků; zdůrazňuje roli služeb veřejného zájmu při prosazování sociálního začlenění, územní soudržnosti a účinnějšího vnitřního trhu; vyzývá představitele vrcholné schůzky, aby přijali závazek přijmout právní rámec Společenství týkající se služeb veřejného zájmu s cílem zajistit jejich kvalitu a přístup všech Evropanů k těmto službám, přičemž se bude u služeb veřejného zájmu uplatňovat zásada subsidiarity a proporcionality;
12.
opětovně zdůrazňuje přínos vysoce kvalitních, obecně dostupných a účinně poskytovaných veřejných služeb pro zajištění kvality života a cílů sociální soudržnosti, které tvoří základ Lisabonské strategie; domnívá se, že účinné uplatňování opatření týkajících se veřejných zakázek by mělo tvořit součást lisabonských cílů;
13.
domnívá se, že aktivní role malých a středních podniků při plnění cílů Lisabonské strategie musí být uznána s větší jednoznačností, bere na vědomí skutečnost, že malé a střední podniky zaměstnávají největší podíl zaměstnanců v rámci EU, ale také skutečnost, že v posledních letech vytvořily více nových pracovních míst, než jakékoli další odvětví; žádá proto přijetí dalších opatření pro vytvoření vstřícnějšího prostředí vůči malým a středním podnikům bez zbytečné administrativní zátěže, které by zajistilo lepší přístup k finančním investičním prostředkům;
14.
věří, že pro vytvoření společnosti, která je nakloněna změnám, bude zcela nezbytná role systému, který zahrnuje častější přijímání rozhodnutí v oblasti hospodářství; připomíná, že Evropská rada v Bruselu trvala na tom, aby se vysoká úroveň sociální ochrany stala jádrem Lisabonské strategie; znovu potvrzuje, že je nepřípustné, aby lidé žili pod hranicí chudoby a trpěli sociálním vyloučením; podporuje Evropskou radu v Bruselu a její výzvu k posílení politik na odstranění chudoby a sociálního vyčlenění s cílem přijmout celkový přístup pro obnovení rozhodujícího podnětu za účelem snížení chudoby do roku 2010 a zajištění přístupu k základním právům pro všechny evropské občany; žádá, aby představitelé jarního zasedání Evropské rady přijali závazek náročné sociální agendy;
15.
domnívá se, že uspokojivá dohoda o nových právních předpisech pro chemické látky (REACH) by poskytla jasný příklad Lisabonské strategie v praxi, neboť by zajistila rovnováhu mezi cíli hospodářské soutěže, ochrany životního prostředí, sociálními cíli a cíli ochrany veřejného zdraví;
16.
považuje konkurenční trh s energií, který podporuje formy udržitelné energie, za jednu z podmínek konkurenceschopného a udržitelného hospodářství v Evropě a naléhavě žádá Komisi, aby přišla s novým podnětem a zajistila tak rovnocenné podmínky pro všechny zúčastněné strany a všechny formy energie, včetně obnovitelných; dále připomíná, že zvýšená produktivita zdrojů snižuje náklady průmyslu a domácností, a tím uvolňuje prostředky na jiné investice a činí hospodářství EU méně závislým na omezených zdrojích a nestálých trzích surovin;
17.
věří, že střednědobá revize by měla věnovat dostatečnou pozornost přínosu, který mohou mít na nejúspěšnější strategii konkurenceschopnosti nové technologie se slibnou budoucností (například nanotechnologie, mikrotechnologie, lékařské a laserové technologie, dopravní a logistické technologie), jakož i enviromentální technologie a vysoké technologické standardy; vyzývá k vyšší podpoře ekologických technologií a ekologicky účinných novátorských postupů; obecněji zdůrazňuje roli kvality života jako faktoru při rozdělování investic a umísťování podniků; věří, že nezájem o změnu klimatu a zánik biologické rozmanitosti hluboce poškodí příležitost dosáhnout těchto cílů;
18.
s ohledem na rozhodnutí Evropské rady o budoucí politice týkající se klimatu znovu potvrzuje svůj názor obsažený v usnesení ze dne 13. ledna 2005 o závěrech konference v Buenos Aires o změně klimatu Přijaté texty, P6_TA(2005)0005.
;
19.
vyzývá Komisi, aby nabídla pevné vedení při navrhování strategií na zlepšení fungování trhů práce, aby se pro naši mládež zajistily změny do budoucna, které by zlepšily příležitosti mladých lidí v oblasti vzájemného uznávání diplomů, přeshraničního vzdělávání a odborné příležitosti, které by respektovaly zásady solidarity mezi generacemi a které by byly slučitelné s demografickou situací; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly nezbytná srozumitelná opatření s cílem podpořit doplňkové systémy financování vnitrostátních systémů důchodového zabezpečení; věří, že snaha o zlepšení pružnosti trhů práce by se měla zaměřit na zvýšení příležitosti zaměstnat více lidí, přičemž zvláštní důraz by se kladl na zvláštní potřeby malých a středních podniků;
20.
v souladu s tímto podporuje evropský podnět ve prospěch mládeže navrhovaný některými členskými státy, který tvoří součást sdělení Komise pro představitele jarního zasedání Evropské rady;
21.
považuje zemědělské výdaje na rozvoj venkova, zejména ve prospěch školení mladých zemědělců, kteří mají zvláštní význam v členských státech, za důležitou součást Lisabonské strategie;
22.
věří, že dovolené přistěhovalectví hraje důležitou úlohu v podpoře evropského hospodářství založeného na znalostech i v postupu hospodářského rozvoje;
23.
věří, že skutečně vysoká úroveň hospodářství založeného na znalostech v Evropě je závislá na vytvoření vysoce vzdělané a kvalitně vyškolené pracovní síly a na vysokém nárůstu rozsahu a účinnosti výzkumu a novátorských forem; trvá na tom, že vysoká kvalita vzdělání přístupného všem občanům je nezbytná pro silné hospodářství a spravedlivou společnost; vyzývá Komisi a členské státy, aby aktivně podpořily vědecký výzkum ve všech fázích inovačního procesu od vzniku myšlenky až po uplatnění v podnicích;
24.
vyzývá, aby se v rámci střednědobé revize stalo vzdělávání a školení, zdokonalení lidského kapitálu a celoživotní vzdělávání jádrem Lisabonské strategie a domnívá se, že jarní zasedání Evropské rady by mělo stanovit náročné cíle;
25.
připomíná, že v některých členských státech tvoří nejpočetnější skupinu vyloučených ženy, přičemž u většiny z nich rozhodnutí, zda dělat placenou práci závisí na dostupnosti a přitažlivosti zaměstnání; vyzývá tedy představitele jarního zasedání Evropské rady, aby se zabývali nezbytností rovnoprávnosti mužů a žen v souvislosti s lisabonskými cíly, včetně opatření na podporu forem zaměstnání a pracovní doby, které jsou vstřícné vůči rodinám, bezpečného zaměstnání a rovného zacházení, opatření na zlepšení přístupu ke školení a překlenutí propasti platových rozdílů mezi muži a ženami a rozšíření možností péče o děti a podpory péče o starší občany;
26.
podporuje myšlenku integrovaného výzkumu a průmyslové politiky se zvláštním důrazem na malé a střední podniky a její finanční dostupnost; domnívá se také, že Evropa potřebuje pevnou průmyslovou základnu a že její hospodářskou soutěž je třeba posílit zavedením důležitých technologických podnětů, které budou vycházet ze soukromých podnětů nebo ze spolupráce soukromého a veřejného sektoru;
27.
vyzývá všechny členské státy, aby během jarního zasedání Evropské rady přijaly závazek plnit opatření nezbytná pro zvýšení výdajů na výzkum a vývoj na nejméně 3 % národního příjmu (2 % pro soukromý a 1 % pro veřejný sektor) a aby zároveň zajistily kontrolu prosazovaných opatření s ohledem na lisabonské cíle; zdůrazňuje, že současně s tímto musí dojít ke zdvojnásobení evropského financování výzkumu a vývoje v souladu s lisabonskými cíli, včetně schválení zřízení Evropské výzkumné rady jako nezávislého poradního orgánu v oblasti výzkumu;
28.
vyzývá k upřednostňování opatření, která umožňují příhraniční výměnu výzkumných pracovníků;
29.
žádá Radu a Komisi, aby zvýšily své úsilí a navrhly hospodárný, co nejméně zatěžující a řádně fungující patent Společenství, který bude skýtat právní jistotu, poskytovat malým a středním podnikům možnosti a bude skutečným hybným prostředkem pro evropský výzkum a vývoj;
30.
podporuje Komisi, která společně s Parlamentem definovala spolehlivý plán s jasnými legislativními a rozpočtovými prioritami s ohledem na tři pilíře Lisabonské strategie; trvá na podrobné konzultaci s Parlamentem, pokud jde o obsah plánu a o vytvoření účinného mechanismu mezi Komisí a Parlamentem pro společné plánování;
31.
žádá Komisi, aby hodnotila dopady na hospodářství, sociální oblast, zdraví a životní prostředí souvisleji, aby spolupracovala s Evropským parlamentem při sledování a zdokonalování stávajících právních předpisů a aby tak účinně uplatnila interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů Úř. věst.
C 321, 31.12.2003, s. 1.
jako otázku priority včetně vhodných mechanismů pro účinnou konzultaci všech zúčastněných stran; trvá však na tom, že hodnocení dopadu musí vždy zohlednit náklady vzniklé v důsledku nečinnosti a dlouhodobější náklady a výhody s ohledem na finance a kvalitu; vyzývá také k lepšímu následnému hodnocení přijatých a uplatňovaných opatření;
32.
žádá Komisi, aby prověřila všechny legislativní návrhy, zda souhlasí s cíli Lisabonské strategie, a zajistila tak, že budoucí právní předpisy budou i v případě, že budou používány nástroje komitologie, plně v souladu s nezbytnými demokratickými postupy, aby postoupila dále ve svých plánech zjednodušit a sjednotit stávající "acquis", a snížila tak náklady na zajištění souladu s právními předpisy a uvolnila prostředky na podporu inovace a vytváření pracovních míst;
33.
podporuje myšlenku vnitrostátních akčních plánů pro uplatnění Lisabonské strategie, přičemž každá vláda jmenuje ministra, který bude operace koordinovat;
34.
vítá konsolidované podávání zpráv a vyzývá k poskytování menšího počtu kvalitnějších ukazatelů, aby se zajistilo průhlednější sledování dosaženého pokroku s ohledem na hospodářské a sociální oblasti a oblast ochrany životního prostředí Lisabonské strategie, včetně veřejné dostupné databáze, která bude zahrnovat u každého členského státu počet provedených bodů a orientační údaje a osvědčené zkušenosti spolufinancovaných programů; žádá, aby Komise pravidelně poskytla Evropskému parlamentu i parlamentům členských států zprávu, která hodnotí uplatňování Lisabonské strategie členskými státy;
35.
žádá, aby byla výroční zpráva Komise o pokroku a hospodářské strategické pokyny zasílána Evropskému parlamentu dříve, než bude předána Radě, aby Parlament mohl zaujmout stanovisko;
36.
vyzývá představitele jarního zasedání Evropské rady, aby vytvořili jednodušší a souvislejší systém řízení s cílem soustředit pozornost na veřejnou a parlamentní kontrolu;
37.
navrhuje tripartitní schůzku všech tří orgánů, aby před zahájením každoročního jarního zasedání Evropské rady identifikovaly klíčové politické priority;
38.
trvá na tom, že je nezbytné vytvořit skutečnou kulturu dialogu s Parlamentem, aby se vytvořil pocit sdíleného vlastnictví, komunikace a přísné uplatňování představující součást zájmů Parlamentu; věří tedy, že vytvoření silného partnerství mezi Parlamentem a Komisí, Parlamentem a parlamenty členských států, společně s posílenou účastí regionálních a místních orgánů, představuje klíč k dosažení úspěchu;
39.
upozorňuje na meziparlamentární konferenci, která se bude konat v Bruselu ve dnech 16. a 17. března 2005, aby v tomto ohledu podpořila spolupráci mezi parlamenty členských států a Evropským parlamentem; vyzývá představitele jarního zasedání Evropské rady, aby posílili jak parlamentní rozměr, tak úlohu veřejné diskuse v rámci Lisabonské strategie;
40.
žádá, aby vnitrostátní a evropský rozpočty, včetně příštího finančního výhledu na období 2007-2013, odrážely cíle, o které se usiluje v rámci lisabonského procesu;
41.
uznává skutečný zvláštní přínos regionální politiky při uplatňování lisabonských cílů a připomíná, že, má-li se odpovědět účinným a vyváženým způsobem na tuto výzvu, je nezbytné zajistit odpovídající prostředky; upozorňuje na skutečnost, že upravené strukturální fondy se nyní soustřeďují především na lisabonské cíle a trvá na tom, že finanční výhled musí tuto roli strukturálních fondů odrážet;
42.
uznává význam projektů TEN a jejich rychlou výstavbu při posilování snahy o dosažení lisabonských cílů; podporuje tudíž Komisi a její snahu přesvědčit členské státy, že tyto projekty musí být plánovány a financovány za podpory z rozpočtu EU a prostřednictvím spolupráce veřejného a soukromého sektoru;
43.
žádá globálně udržitelný přístup v dopravní politice založený na větším využívání nových technologií;
44.
věří, že je nezbytné zahájit nový podnět informační společnosti, který se zaměří na výzvy do roku 2010 a že tento podnět by měl stanovit stabilní prostředí pro rozvoj elektronické komunikace a digitální služby a zaměřit se na další rozvoj výzkumných snah, inovace a využití informačních a komunikačních technologií;
45.
poznamenává, že "tvořivý průmysl" se v brzké době stane nejslibnějším odvětvím našeho hospodářství a že existují obrovské možnosti pro zaměstnanost v oblasti nové mediální a digitální kultury;
46.
žádá představitele jarního zasedání Evropské rady, aby uznali, že investice budou rozhodujícím činitelem při evropské modernizaci, a aby odsouhlasili společnou akci, která by podpořila veřejné a soukromé investice se zvláštním zaměřením na ty formy investic, které jsou rozhodující pro Lisabonskou strategii;
47.
vyzývá představitele jarního zasedání Evropské rady, aby posílili roli Evropské investiční banky, přičemž zvláštní důraz by byl kladen na poskytování lépe zaměřených půjček na investice podporující lisabonské cíle a rozšíření náležitých půjček rizikového kapitálu a podporu malých a středních podniků, zejména těch, které jsou opomíjeny kapitálovým trhem;
48.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
