A7-0359/2011
25.
10.
2011
ZPRÁVA
o zdraví včel a problémech v odvětví včelařství
(2011/2108(INI))
Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova
Zpravodaj:
Csaba Sándor Tabajdi
PE 467.076v03-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................12
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin 15
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.....................................................24
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o zdraví včel a problémech v odvětví včelařství
( 2011/2108(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o situaci ve včelařském odvětví
Přijaté texty, P7_TA(2011)0440 . ,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. prosince 2010 o zdraví včel ( KOM(2010)0714 ),
– s ohledem na závěry ze zasedání Rady týkající se zdraví včel ze dne 17. května 2011,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. května 2011 nazvané „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ ( KOM(2011)0244 ),
– s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů)
Úř. věst.
L 299, 16.11.2007, s. 1-149. , v němž jsou stanovena zvláštní ustanovení pro včelařské odvětví v Evropské unii,
– s ohledem na vědeckou zprávu Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 11. srpna 2008 a vědeckou zprávu, jejíž vypracování zadal a kterou schválil úřad EFSA dne 3. prosince 2009, jež se týkají úhynu včel a pozorování včel v Evropě,
– s ohledem na rozhodnutí Evropského soudního dvora ve věci C-442/09
Úř. věst.
C 24, 30.1.2010, s.28. ohledně označování medu obsahujícího geneticky modifikovaný materiál,
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS
Úř. věst.
L 309, 24.11.2009, s. 1. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů
Úř. věst.
L 309, 24.11.2009, s. 71. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém?
Přijaté texty, P7_TA(2011)0084 . ,
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a na stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ( A7-0359/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že včelařství plní jako hospodářská a společenská činnost zásadní úlohu při udržitelném rozvoji venkovských oblastí, vytváří pracovní místa a poskytuje prostřednictvím opylování také významné služby v rámci ekosystému, přičemž přispívá ke zlepšení biologické rozmanitosti zachováním genetické rozmanitosti rostlin,
B. vzhledem k tomu, že včelařství a biologická rozmanitost jsou vzájemně závislé; vzhledem k tomu, že prostřednictvím opylování včelstva poskytují významné environmentální, hospodářské a sociální veřejné statky a zajišťují tak zabezpečení potravin a zachování biologické rozmanitosti a vzhledem k tomu, že včelaři způsobem hospodaření se svými včelstvy prokazují životnímu prostředí a při zabezpečování udržitelného rozvoje ve venkovských oblastech službu klíčového významu; vzhledem k tomu, že plochy sloužící jako pastva pro včely, různé plochy poskytující potravu a některé plodiny (řepka, slunečnice, atd.) zajišťují včelám bohatou výživu, která je nezbytná pro obranyschopnost jejich organismu a k zachování jejich zdraví;
C. vzhledem k tomu, že panují obavy, že kvůli vysokým nákladům na založení včelařského podniku vstupuje do tohoto odvětví stále méně lidí, což vede k nedostatku včelstev potřebných pro opylování nepostradatelných zemědělských plodin,
D. vzhledem ke klesajícímu počtu včelstev jak v EU, tak v jiných částech světa; vzhledem k tomu, že opylovačů přispívajících k zemědělské produktivitě ubývá; vzhledem k tomu, že zemědělci v EU, stejně jako v jiných částech světa, se možná budou muset v případě výrazného posílení tohoto trendu uchýlit k umělému opylování, což by mělo za následek dvojnásobný nárůst nákladů na opylování; vzhledem k tomu, že vědecké a veterinární postupy neposkytují, pokud jde o škůdce a choroby, v současnosti v dostatečné míře účinnou prevenci či kontrolu chorob z důvodu nedostatečného výzkumu a vývoje nových léčivých přípravků pro zdraví včel v posledních desítkách let, což je důsledkem omezené velikosti trhu a následného malého zájmu velkých farmaceutických společností; vzhledem k tomu, že řada dostupných léčivých přípravků určených k boji proti roztoči Varroa destructor již není v mnoha případech účinná;
E. vzhledem k tomu, že na zdraví jednotlivých včel a včelstev má dopad několik letálních a subletálních faktorů, z nichž mnohé spolu souvisí; vzhledem k tomu, že řada prodávaných léčebných přípravků určených k boji proti roztoči Varroa destructor není v mnoha případech z důvodu vzniku odolnosti již dostatečně účinná; vzhledem k tomu, že používání pesticidů, měnící se klimatické a environmentální podmínky, ztráta biologické rozmanitosti u rostlin, změny ve využití půdy, nevhodné postupy chovu včel a přítomnost invazivních druhů mohou oslabovat imunitní systémy včelstev a vytvářet podmínky příznivé pro oportunistické choroby; vzhledem k tomu, že včely mohou být vystaveny produktům určeným k ochraně rostlin přímo i nepřímo, jako například prostřednictvím větru, povrchové vody, gutačních kapének, nektaru a pylu;
F. vzhledem k tomu, že včelaři mohou přispět ke zdraví a dobrým životním podmínkám jejich včel a rovněž je zachovávat, přestože kvalita jejich životního prostředí hraje velkou úlohu v tom, nakolik jsou úspěšní;
G. vzhledem k tomu, že se podporuje minimální využití veterinárních produktů a účinných látek a rovněž zachování zdravého imunitního systému včelstev, avšak problémy týkající se odolnosti se stále vyskytují; vzhledem k tomu, že účinné látky a léčebné přípravky nejsou včelami stráveny a evropští producenti spoléhají na čistý vysoce kvalitní med bez reziduí;
H. vzhledem k tomu, že mnoho evropských včelařů patří mezi amatérské, nikoli profesionální chovatele;
Výzkum a šíření vědeckých poznatků
1. vyzývá komisi, aby v příštím finančním rámci (FP8) zvýšila míru podpory pro výzkum související se zdravím včel a zaměřila výzkum na technologický vývoj, prevenci a kontrolu chorob, zejména na dopad environmentálních faktorů na imunitní systémy včelstev a vzájemné působení patologických změn, definování postupů udržitelného zemědělství, posilování nechemických alternativ (např. preventivních agronomických postupů, jako je střídání plodin a využívání biologické kontroly) a obecně na podporu technik integrované ochrany před škůdci a rozvoj veterinárních léčebných produktů zaměřených na stávající škůdce a choroby ohrožující včely v EU, zejména na roztoče Varroa destructor , jelikož jsou hlavními patogeny, k jejichž potírání je z důvodu jejich vysoké odolnosti zapotřebí širší paleta účinných látek, a k boji proti parazitům a dalším oportunistickým chorobám;
2. domnívá se, že je důležité přijmout nezbytná opatření na ochranu zdraví včel, která zohlední zvláštnosti včelařství, rozmanitost zapojených subjektů a zásady proporcionality a subsidiarity;
3. znovu vyjadřuje obavu, že pokud se nebude zvýšená úmrtnost včel a přírodních opylovačů v Evropě řešit, bude mít závažný negativní dopad na zemědělství, produkci a zabezpečení potravin, na biologickou rozmanitost, udržitelnost životního prostředí a na ekosystémy;
4. vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci se sdruženími včelařů prosazovala vytvoření vhodných systémů dohledu na vnitrostátní úrovni a zavedla harmonizované standardy na úrovni EU, aby tak umožnila srovnání; zdůrazňuje, že je třeba zavést jednotnou identifikaci a registraci rojů včel na vnitrostátní úrovni, přičemž revize a aktualizace budou prováděny jednou za rok; trvá na tom, že financování identifikace a registrace by nemělo pocházet ze stávajících programů pro zlepšení produkce medu a jeho uvádění na trh v Evropské unii (nařízení (ES) č. 1221/97);
5. vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila evropskou referenční síť pro včelařství v monitorování dopadu environmentálních podmínek a včelařských a zemědělských postupů na zdraví včel;
6. žádá Komisi, aby vypracovala tříleté programy založené na prohlášení o skutečně registrovaném počtu rojů vydaném všemi členskými státy, nikoli na odhadech;
7. vítá vytvoření referenční laboratoře EU pro zdraví včel, která by se měla zaměřit na činnosti, kterými se nezabývají stávající sítě odborníků a národní laboratoře, a spojit integrované poznatky vyplývající z jejich výzkumu;
8. zdůrazňuje, že je třeba na vnitrostátní úrovni podporovat diagnostické laboratoře a testy v terénu, a poukazuje na to, že je třeba zabránit překrývání ve financování;
9. vyzývá Komisi, aby spolu se zástupci včelařského odvětví vytvořila řídící výbor, který bude Komisi pomáhat při sestavování ročního pracovního programu referenční laboratoře EU; lituje, že před předložením prvního ročního pracovního programu referenční laboratoře EU neproběhla konzultace se zúčastněnými stranami;
10. vyzývá Komisi, aby nadále podporovala vědecký výzkum v oblasti zdraví včel, přičemž je třeba vycházet z dobrých příkladů, jakými jsou opatření COLOSS programu COST a iniciativy BeeDoc a STEP, a aby povzbuzovala členské státy v podpoře vědeckého výzkumu v této oblasti; zdůrazňuje nicméně, že by měly být posíleny vztahy s včelaři a organizacemi včelařů;
11. vyzývá Komisi, aby zamezila překrývání ve využití prostředků s cílem zvýšit jejich účinnost při zajišťování hospodářské a ekologické přidané hodnoty pro včelaře i zemědělce; vyzývá Komisi, aby povzbuzovala členské státy ke zvýšení jejich úrovně financování určeného na výzkumu;
12. vyzývá členské státy, aby podporovaly a dohlížely na vytvoření národních monitorovacích sítí pro fenologii medonosných rostlin;
13. vyzývá Komisi, aby aktivně podporovala větší míru sdílení informací mezi členskými státy, laboratořemi, včelaři, zemědělci, průmyslem a vědeckými pracovníky, pokud jde ekotoxikologické studie ohledně faktorů ovlivňujících zdraví včel, aby se tak zajistil informovaný a nezávislý vědecký dohled; vyzývá Komisi, aby tento proces podpořila zpřístupněním svých příslušných internetových stránek v úředních jazycích všech dotčených členských států;
14. vítá iniciativu Komise „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“, vyzývá však, aby její realizace pokračovala i po roce 2011 a aby se zvýšil počet účastníků z řad vnitrostátních orgánů;
15. vyzývá k podpoře vzdělávacích programů pro včelaře v oblasti prevence chorob a jejich kontroly a pro zemědělce a lesníky v oblasti botanických znalostí, používání produktů na ochranu rostlin šetrných ke včelám a dopadů pesticidů a zemědělských postupů chránících proti plevelům bez použití chemických látek; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s včelařskými organizacemi předložila pokyny pro veterinární péči o včelstva;
16. vyzývá orgány a zástupce organizací z členských států, aby podporovaly šíření příslušných vědeckých a technických poznatků týkajících se zdraví včel mezi včelaři; zdůrazňuje skutečnost, že je třeba, aby mezi včelaři, zemědělci a příslušnými orgány probíhal stálý dialog;
17. zdůrazňuje, že je třeba zajistit patřičné školení pro veterináře, umožnit včelařům konzultace s veterináři a dále zajistit zapojení včelařských odborníků do vnitrostátních veterinárních orgánů;
Veterinární produkty
18. uznává, že vývoj inovativního a účinného ošetření proti roztočům rodu Varroa , které způsobují roční ztráty okolo 10 %, má značný význam; domnívá se, že je třeba zvýšit podporu schváleného veterinárního ošetření s cílem snížit negativní účinky nemocí a škůdců; žádá Komisi, aby zavedla společné pokyny týkající se veterinární péče v tomto odvětví a zdůrazňuje, že je třeba je řádně užívat; požaduje zavedení pokynů k používání molekul nebo přípravků na bázi organických kyselin a esenciálních olejů a dalších povolených látek v biologické ochraně proti škůdcům;
19. vyzývá členské státy, aby poskytly finanční podporu na výzkum a vývoj nových léčebných přípravků pro včely a na jejich testování v terénu, zejména malým a středním podnikům, a to s ohledem na to, jakým způsobem včelařské odvětví přispívá prostřednictvím opylování k biologické rozmanitosti a veřejným statkům, přičemž je třeba vzít v úvahu vysoké náklady na veterinární léčbu, které vynakládají včelaři ve srovnání s náklady na zdravotní péči v jiných odvětvích živočišné výroby;
20. zdůrazňuje, že farmaceutickému průmyslu je třeba poskytnout pobídky pro vývoj nových léčiv určených k boji proti včelím chorobám;
21. vyzývá Komisi, aby vypracovala flexibilnější pravidla pro povolování a dostupnost veterinárních produktů pro včely, zejména léčebných přípravků rostlinného původu a jiných, které nemají na hmyz zdravotní dopady; vítá návrh Komise ohledně revize směrnice o veterinárních léčivých přípravcích, avšak poukazuje na to, že omezená dostupnost těchto produktů v současné době by neměla vést k tomu, že budou registrována/uváděna na trh antibiotika k léčbě jiných oportunistických chorob postihujících včelstva, a to kvůli jejich účinkům na včelařské produkty a odolnost;
22. vítá záměr Komise zavést maximální limity reziduí pro používání léčivých přípravků prostřednictvím „kaskádového“ postupu s cílem odstranit stávající právní nejistotu, jež brání v léčbě nemocných včel;
23. vyzývá ke změně regulačního rámce, aby tak Evropská agentura pro léčivé přípravky mohla v duchu dodržování ochrany práv duševního vlastnictví zajistit na určitou přechodnou dobu exkluzivitu pro výrobu a prodej nových účinných látek v inovativních veterinárních produktech určených pro včely;
24. vyzývá Komisi, aby v rámci příští revize veterinárního fondu Evropské unie prověřila možnost jeho rozšíření, tak aby pokrýval i choroby včel;
25. vítá záměr Komise předložit komplexní právní předpis týkající se zdraví zvířat; vyzývá Komisi, aby upravila rozsah evropské veterinární politiky a její financování tak, aby byla zohledněna specifická povaha včel a včelařství, a bylo tudíž možné efektivněji bojovat se včelími chorobami účinnými a standardizovanými léčivy, která budou přiměřeně dostupná ve všech členských státech, a financováním v oblasti zdraví včel v rámci evropské veterinární politiky; vyzývá Komisi, aby zajistila lepší harmonizaci mezi členskými státy a zaměřila své úsilí na boj s varroázou a její kontrolu v EU;
26. podporuje reprodukční programy zaměřené na odolnost vůči nákazám a parazitům, zejména pokud jde o varroázu;
Dopady moderního zemědělství na včely
27. zdůrazňuje, že Evropská unie teprve nedávno za angažované účasti Evropského parlamentu přijala nová, přísnější pravidla pro schvalování produktů na ochranu rostlin a jejich udržitelné používání, aby tak byla zajištěna jejich bezpečnost pro člověka a životní prostředí; poukazuje na to, že tato pravidla obsahují dodatečná přísná kritéria pro bezpečnost včel; vyzývá Komisi, aby nadále informovala Parlament o úspěšném uplatňování nových právních předpisů;
28. vyzývá Komisi, aby zlepšila metodiku hodnocení rizik u pesticidů s cílem chránit zdraví a rozvoj včelstev, a aby zajistila odpovídající přístup ke zjištěním a metodikám ekotoxikologických studií obsaženým v dokumentech předkládaných v rámci procesu povolování;
29. zdůrazňuje význam udržitelného zemědělství a vyzývá členské státy, aby co nejdříve provedly a plně uplatnily směrnici 2009/128/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů, především článek 14, v níž je zdůrazněna povinnost zemědělců uplatňovat zásady integrované ochrany rostlin nejpozději od roku 2014, a aby věnovaly zvláštní pozornost těm pesticidům, které mohou mít negativní dopad na zdraví včel a včelstev;
30. vyzývá Komisi, aby se na základě spolehlivých a efektivních testů v reálných podmínkách a použití harmonizovaných protokolů zabývala a v rámci hodnocení rizik pesticidů chronickou, larvální a subletální toxicitou, jak stanoví nařízení č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh, které je v platnosti od 14. června 2011; vyzývá dále Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost používání určitých pesticidů, které by mohly mít za určitých okolností nepříznivý účinek na zdraví včel a včelstev; vyzývá Komisi, aby rovněž posílila výzkum možného vzájemného ovlivňování mezi látkou a patogenem a látkou a látkou; konstatuje, že by se měly rovněž zvážit aplikační metody;
31. vítá skutečnost, že odborníci z Evropského úřadu pro bezpečnost potravin provádějí nezávislé hodnocení požadavků kladených na průmysl, pokud jde o poskytování údajů o různých pesticidech;
32. vyzývá k tomu, aby byl v rámci dialogu mezi včelaři, zástupci zemědělství a veřejnými orgány vytvořen systém, který zajistí, aby bylo včelařům ve všech členských státech předem oznamováno použití pesticidů, zejména jedná-li se o letecký způsob insekticidního ošetření (např. postřik komárů), a systém, jehož prostřednictvím by byly na vyžádání poskytování informace o umístění rojů v době provádění těchto zásahů; dále vyzývá ke zlepšení přenosu informací prostřednictvím internetové databáze včelařů a zemědělců týkající se například umístění úlů v blízkosti polí;
33. vyzývá členské státy, aby zvážily, zda by nebylo vhodné začlenit včelařství a zdraví včel do zemědělského vzdělávání;
34. se zvláštním ohledem na projekt úřadu EFSA nazvaný „Úhyn včel a pozorování včel v Evropě“ ( Bee mortality and Bee Surveillance in Europe ) z roku 2009 vyzývá Komisi, aby provedla objektivní výzkum ohledně možných negativních dopadů geneticky modifikovaných plodin a monokulturního hospodářství na zdraví včel;
Produkce a bezpečnost potravin, ochrana původu
35. vyzývá Komisi, aby neustále monitorovala situaci v oblasti zdraví zvířat ve zdrojových zemích, uplatňovala ty nejpřísnější požadavky v oblasti zdraví zvířat a aby zavedla patřičný monitorovací systém týkající se šíření materiálu pocházejícího ze třetích zemí, aby se tak zamezilo zanesení exotických včelích chorob a parazitů, jako jsou brouci Aethina tumida a roztoči Tropilaelaps , do EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s organizacemi včelařů zvýšily transparentnost, pokud jde o četnost, celkový objem, způsobu a především výsledky bezpečnostních prohlídek prováděných na stanovištích hraniční kontroly;
36. vyzývá k stanovení dočasné mezní hodnoty (referenční hodnoty pro opatření) na 10 ppb pro veterinární produkty povolené v Evropské unii ohledem na stávající analytické metody a postupy v jednotlivých členských státech;
37. vyzývá Komisi, aby zahrnula hladiny akčních hodnot (NAL) či referenční hodnoty (RPA) nebo systém maximálních limitů reziduií v medu a dalších včelařských produktech pro látky, které nemohou být v případě evropského včelařského odvětví povoleny, a aby harmonizovala veterinární hraniční kontroly a kontroly vnitřního trhu, protože dovoz nekvalitních výrobků, ředění a náhražky v případě medu narušují trh a vytvářejí trvalý tlak na ceny a kvalitu konečného výrobku na vnitřním trhu EU, a musejí existovat rovné podmínky pro výrobky/výrobce ze zemí EU a ze třetích zemí; konstatuje že maximální limity reziduí musí vzít v potaz rezidua pocházející z řádných veterinárních postupů;
38. vyzývá Komisi, aby zavedla či modifikovala přílohy směrnice 2001/110/ES (směrnice o medu) s cílem zlepšit standardy produkce v EU tím, že se vytvoří jednoznačné právní definice včelařských produktů, včetně druhů medu, a definují se zásadní parametry kvality přírodního medu, jako je obsah prolinu a sacharázy, nízká úroveň HMF či vlhkosti, a ředění (jako je obsah glycerinu, poměr cukru a izotopů (C13/C14), pylové spektrum a aroma a obsah cukru v medu); vyzývá k podpoře výzkumu v oblasti účinných metod pro odhalení ředění medu; vyzývá Komisi, aby zajistila, že sledování přírodních vlastností medu, které se vztahuje na evropské výrobky, se uplatňuje také na výrobky ze třetích zemí;
39. vyzývá Komisi, aby harmonizovala pravidla týkající se označování s ustanoveními nařízení o zemědělských režimech jakosti a zavedla povinné označení země původu pro včelařské produkty z dovozu a produkty vyrobené v EU, nebo v případě směsí produktů různého původu povinné označování každé jednotlivé země původu;
40. v duchu nové politiky EU v oblasti kvality vyzývá včelaře, zástupce jejich organizací a obchodní společnosti, aby lépe využívali sytému pro označování původu produktů z EU (chráněné označení původu a chráněné zeměpisné označení) u včelařských produktů, což by mohlo přispět k cenové dostupnosti provozování včelařství, a vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s včelařskými sdruženími navrhla kvalitní označení a podpořila přímý prodej včelařských výrobků na místních trzích;
41. vyzývá k přijetí opatření na zvýšení spotřeby evropského medu a včelařských výrobků, a to včetně propagace medů se specifickými vlastnostmi v případě některých odrůd a zeměpisných oblastí;
Opatření související se zachováním biologické rozmanitosti a s nadcházející reformou společné zemědělské politiky
42. zdůrazňuje nezbytnost konzultací s včelaři ze strany evropských a vnitrostátních orgánů během vypracovávání včelařských programů a příslušných právních předpisů tak, aby byla zajištěna účinnost těchto programů a jejich včasné provádění; vyzývá Komisi, aby poskytla výrazně vyšší finanční zdroje tím, že posílí stávající podporu včelařství v SZP po roce 2013 a zajistí další existenci a zlepšování stávajících podpůrných programů (nařízení (ES) č. 1221/97) v oblasti včelařství, a aby podpořila rozvoj společných projektů, a členské státy, aby poskytly včelařskému odvětví technickou pomoc; vyzývá Komisi k zajištění systému spolufinancování, který by byl slučitelný se stanovením přímé podpory v rámci prvního pilíře SZP (nepovinné provádění stávajícího článku 68 SZP) těmi státy, které to považují za nezbytné; zdůrazňuje, že je třeba podporovat mladé včelaře, aby se tomuto odvětví věnovali; vyzývá Komisi, aby zajistila bezpečnostní síť či společný systém pojištění pro včelařské odvětví s cílem snížit dopad krizových situací na včelaře;
43. naléhavě žádá Komisi, aby v rámci nové strategie EU pro biologickou rozmanitost dala přednostně k dispozici finanční zdroje pro včelařství nebo ve vyšší míře podpořila veškeré projekty a činnosti předložené v rámci SZP, které se týkají výhradně poddruhů a ekotypů včely medonosné pocházející z jednotlivých oblastí;
44. vyzývá Komisi, aby v rámci nadcházející reformy SZP vyjasnila opatření na podporu a pomoc, která se mají týkat evropského včelařského odvětví, s ohledem na environmentální a společenské veřejné statky, které včelstva poskytují formou opylování, a na environmentální služby vykonávané včelaři v rámci hospodaření s jejich včelstvy;
45. konstatuje, že podle zprávy Komise z 28. května 2010 celkový počet včelařů v EU v porovnání s rokem 2004 lehce vzrostl; zdůrazňuje, že podle této zprávy se dá tento nárůst přičíst pouze přistoupení Bulharska a Rumunska k EU a že pokud by se včelaři z těchto zemí nepočítali, byl by patrný citelný pokles v počtu včelařů v EU; považuje to za důkaz závažnosti situace ve včelařském odvětví v EU a potřeby poskytnutí pomoci a zavedení konkrétních opatření k udržení včelařů ve včelařství;
46. vyzývá Komisi, aby zvážila možnost vytvoření zvláštního systému pro pomoc včelařům v rámci přímých podpor, například prostřednictvím finančních plateb za včelstva, které by pomohly zachovat včelařské odvětví v EU, udržet včelaře ve včelařství, povzbuzovat mladé lidi, aby se stali včelaři, a zajistit, aby včely i nadále plnily roli opylovačů;
47. vyzývá Komisi, aby v rámci SZP prosazovala udržitelné zemědělské postupy, povzbuzovala veškeré zemědělce k využívání jednoduchých zemědělských postupů v souladu se směrnicí 2009/128/ES a aby posílila zemědělsko-environmentální postupy specifická pro odvětví včelařství v duchu nové strategie EU týkající se biologické rozmanitosti; vyzývá členské státy, aby v rámci svých programů rozvoje venkova přijaly zemědělsko-environmentální opatření uzpůsobená odvětví včelařství a aby povzbuzovaly zemědělce k tomu, aby se zapojili do zemědělsko-environmentálních opatření určených k podpoře travnaté plochy vhodné pro včely na okrajích polí a uplatňovali vysokou úroveň integrované produkce, přičemž by se tam, kde je to možné, měl uplatňovat celostní přístup k zemědělství a využívání biologické kontroly;
48. znovu potvrzuje, že Komise pokládá včely za domestikovaný druh, a patří tedy mezi hospodářská zvířata, což usnadňuje přijímání lepších opatření na ochranu jejich zdraví a životních podmínek
Prostřednictvím iniciativ, jako je strategie EU v oblasti zdraví zvířat (2007–2013), která napomáhá poskytovat jednotný a jasný regulační rámec pro zdraví zvířat, zlepšuje koordinaci a účinné využívání zdrojů příslušnými evropskými agenturami a zdůrazňuje význam zachování a zlepšení diagnostické schopnosti. a zvyšuje informovanost o ochraně přírodních opylovačů; požaduje proto vytvoření strategie na ochranu zdraví včel a zohlednění zvláštností včelařského odvětví v právních předpisech v oblasti zemědělství a zvěrolékařství, zejména pokud jde o náhradu ztrát zemědělců;
49. vyzývá zúčastněné strany ve včelařském odvětví, aby využily příležitostí, které jim nabízí stávající společná zemědělská politika a její nadcházející reforma, která náležitě zohlední producentské organizace v zemědělském sektoru;
Ochrana biologické rozmanitosti včel
50. naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci směrnice 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 (směrnice o stanovištích) vymezila stav druhu Apis mellifera (včela medonosná) z hlediska ochrany a případně jej zahrnula do přílohy této směrnice; vzhledem k naléhavosti ochrany druhu Apis mellifera a různých poddruhů, které se vyskytují na území Evropské unie, vyzývá Komisi, aby zvážila možnost vytvoření zvláštního programu nebo nařízení v rámci finančního nástroje Life+, které by umožnilo zavést celoevropský projekt na obnovení volně žijících populací těchto druhů;
51. naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci směrnice Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 alespoň přechodně uvalila zákaz na dovoz živých včel a druhů rodu Bombus ze třetích zemí s cílem předcházet zavlečení exotických chorob, zejména s ohledem na to, že v Evropské unii není nedostatek genetických zdrojů ve včelařství, a s ohledem na hlavní poddruhy, z nichž druhy v současnosti používané ve včelařství pocházejí;
52. připomíná, že opatření na podporu biologické rozmanitosti jsou v nezemědělském odvětví zásadní; konstatuje, že zelené plochy podél silnic, okraje železničních tratí, lesní průseky pro energetické sítě a veřejné a soukromé zahrady pokrývají významnou plochu, kde metody racionálního řízení mohou výrazně zvýšit zdroje pylu a nektaru pro včely a opylovací hmyz; domnívá se, že tento vývoj by měl být posuzován v souvislosti s územním plánováním, které především udržuje bezpečnost silniční dopravy;
*
* *
53. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Včelařské odvětví tvoří nedílnou součást evropského zemědělství.
Zajišťuje hlavní či vedlejší příjem pro více než 600 000 občanů Evropské unie.
Včelařské odvětví poskytuje zásadní služby pro zemědělství ve formě opylování a přispívá k zachování biologické rozmanitosti.
Odhaduje se, že 84 % druhů rostlin a 76 % produkce potravin v Evropě závisí na opylování včelami, což je hospodářská hodnota, která je mnohem větší než hodnota vyprodukovaného medu, a odhaduje se, že v EU ji lze vyčíslit na 15 miliard EUR ročně.
Včelařský průmysl poskytuje prostřednictvím opylování také významné služby v rámci ekosystému, což přispívá ke zlepšení biologické rozmanitosti zachováním genetické rozmanitosti rostlin a udržením ekologické rovnováhy.
Kromě toho je včelařství součástí zemědělského dědictví Evropy a národních tradic.
Včelařství je ve srovnání s jinými typy chovu zvířat specifické.
Zabývá se chovem hmyzu, polodivokých zvířat, které nemohou být ochočeny či přímo kontrolovány jako jiné druhy.
Včelařství není založeno na jednotlivém zvířeti, ale na celé funkční skupině, která se skládá z mnoha tisíců hmyzích jednotlivců, kteří fungují dohromady podobně jako buňky fungují v jiných organismech.
Vědecký výzkum a regulace proto musí být namířený jak na individuální zvířata, tak na celé skupiny.
Mezi členským státy panují zásadní rozdíly mezi charakteristikami včelařství, jako je počet a kvalifikace včelařů (amatérští vs. profesionální), hustota rojů či metody provozování včelařství (nepojízdné či pojízdné včelíny, sezónní přesuny včel).
Několik členských států, jako je Francie, Řecko, Maďarsko, Itálie, Polsko, Portugalsko, Rumunsko a Španělsko, má mimořádně příznivé environmentální a zemědělské podmínky pro včelařství.
S ohledem na vyšší hustotu výskytu rojů a počet profesionálních včelařů jsou tyto země často označovány jako „členské státy profesionálních včelařů“.
Snižování rozdílů ve znalostech mezi profesionálním a amatérskými včelaři a zlepšování šíření informací a vědeckých poznatků mez nimi má spolu s účinným vzděláváním velký význam.
Přesné příčiny nedávného nárůstu úhynu včel nebyly dosud stanoveny.
Existuje několik překážek bránících vytvoření nových léčivých přípravků pro včely.
Trh s takovýmito produkty je oproti jiným druhům zvířat poměrně malý a návratnost investic je nízká.
Z tohoto důvodu výrobci veterinárních produktů nemají zájem o vývoj nových léčebných přípravků pro včely.
Navíc stávající regulace systému maximálních limitů reziduí nezajišťuje dostatečnou ochranu práv duševního vlastnictví, což inovativní producenty odrazuje od dalšího vývoje.
Komise by měla tento problém řešit pomocí nové vyvážené regulace.
Mimo vývoj nových léčebných prostředků je třeba dále posoudit preventivní opatření a na vnitrostátní úrovni by měly být podpořeny programy chovu včel a uchování genových zdrojů zaměřené na odolnost vůči chorobám a škůdcům.
Jednou z hlavních překážek efektivní činnosti při řešení nadměrné úmrtnosti včel je nedostatek spolehlivých a srovnatelných údajů o počtu včelstev, včelařů a ztrátách rojů na území EU.
Je velmi potřebné, aby se uplatňoval účinný harmonizovaný systém dohledu s cílem odhadnout rozsah úmrtnosti včel a získat přesnější poznatky o rozsahu a příčinách úbytku včelstev a dalších zdravotních problémech včel.
Zatímco je harmonizovaný systém dohledu na evropské úrovni potřebný, členské státy musí také přijmout opatření ke snížení rizik ohrožujících zdraví včel.
Je třeba harmonizovat výzkum a sdílet vědecké poznatky na evropské úrovni, aby se zabránilo překrývání činností.
Vnitrostátní orgány a zástupci organizací ve členských státech musí podporovat šíření příslušných vědeckých a technických poznatků týkající zdraví včel mezi včelaři.
Je třeba vést stálý a strukturovaný dialog mezi včelaři, zemědělci a příslušnými orgány.
Komise by mohla k úspěchu tohoto dialogu přispět tím, že by zpřístupnila své příslušné internetové stránky ve všech úředních jazycích členských států, v nichž má včelařství významnou hospodářskou úlohu.
Tato zpráva vítá pilotní program Komise pro dohled v oblasti zdraví včel a v souladu se závěry Rady vyzývá Komisi, aby zpřístupnila jeho výsledky všem zájemcům, přičemž však zdůrazňuje, že je třeba vynaložit další úsilí, má-li být vytvořen patřičný systém dohledu v EU.
Komise by rovněž měla podpořit vytvořit evropské referenční sítě pro včelařství s cílem sledovat zdraví včel v souvislosti s environmentálními podmínkami a včelařskými/ zemědělskými postupy.
Zpráva rovněž vítá vytvoření referenční laboratoře EU.
Tato laboratoř by měla doplňovat činnosti stávajících sítí odborníků či vnitrostátních laboratoří a měla by využívat údaje a zkušenosti získané v rámci opatření COLOSS programu COST.
Dále zdůrazňuje potřebu podporovat na vnitrostátní úrovni diagnostické laboratoře a testy v terénu.
Mimo to by Komise měla poskytnout prostředky laboratořím, které se zabývají analýzou kvality a bezpečnosti včelařských výrobků, a zajistit šíření těchto informací na evropské úrovni.
Jeden ze zátěžových faktorů ovlivňující zdraví včel je přítomnost toxických látek v životním prostředí, zejména nevhodné či nadměrné využívání některých pesticidů.
Komise přislíbila, že provede revizi požadavků pro předkládání dokumentace ohledně pesticidů, což je příznivý vývoj, nicméně by měla být dále posílena ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1107/2009, aby se zajistilo účinnější snížení rizik.
Stávající požadavek na označování týkající se použití pesticidů je nevyhovující.
Povolování toxických produktů by mělo jednoznačně stanovit, v jaké fenologické fázi cílové plodiny mohou být produkty na ochranu rostlin použity či nikoli, což by mělo být jednoznačně uvedeno na obale produktu.
Dalším problémem je nedostatek nezávislého výzkumu o tom, jak nahradit toxické produkty na ochranu rostlin.
Neexistují žádné vědecké důkazy o jakémkoli přímém negativním vlivu geneticky modifikovaných plodin na včely, přestože studie úřadu EFSA z roku 2009 identifikovala geneticky modifikované organismy jako jeden ze zátěžových faktorů, které souvisí s příčinami poklesu populace včel.
Je proto velmi důležité shromáždit spolehlivé informace ze všech členských států a zajistit objektivní výzkum v této oblasti.
Skutečně vyvolává obavy to, že producenti geneticky modifikovaného osiva často brání nezávislému výzkumu tím, že neposkytují k testování toxicity vyčištěný geneticky modifikovaný pyl.
Je rovněž důležité a velmi se oceňuje to, že Komise začátkem roku 2012 předloží komplexní zákon o zdraví zvířat, který nahradí stávající základní veterinární právní předpisy.
Během této revize by se měly zohlednit specifické potřeby včelařského odvětví.
Tento přezkum by se měl zakládat na širokých veřejných konzultacích se zúčastněnými stranami.
Přezkum by měl rovněž zajistit větší míru dostupnosti veterinárních léčebných přípravků.
Kromě toho se oceňuje, že Komise uznala společenský a environmentální význam opylování a v souladu s tím je v nedávno zveřejněné strategii EU pro biologickou rozmanitost patřičně zdůrazněn význam zdraví opylovačů, přičemž cílem je bojovat proti následné degradaci přírodních pastvin pro včely a vymýcení medonosných druhů rostlin.
Udržitelné zemědělské postupy by měly tvořit jádro reformované společné zemědělské politiky, naléhající na zemědělce, aby uplatňovali soubor agronomických postupů, včetně střídání plodin, stálých pastvin, krycích plodin a oblastí zelené infrastruktury.
Z důvodů monokultur se snížila kvalita a kvantita zdrojů nektaru a pylu pro včely.
Mimo pěstování obilovin a kukuřice pro výrobu krmiv a energie může mít pro životní prostředí a pro zemědělství značné ekologické a agronomické výhody využití rozšířeného systému střídání plodin, smíšeného pěstování v zemědělských podnicích a jetelotravních směsí, což je třeba podporovat, protože pěstování luštěnin v rámci systému střídání plodin může zabránit chorobám a přispět k regeneraci půdy a může mít také kladný vliv na opylovače a na ochranu klimatu, Z tohoto důvodu je v souladu s reformovanou společnou zemědělskou politikou třeba podporovat aktivní řízení ekosystémů ze strany zemědělců, a to včetně vytvoření kvetoucích ploch na okrajích polí, které jsou vhodné pro opylovač.
V posledních dekádách výzkum v oblasti nový veterinárních léčebných přípravků pro chov včel zaostává.
Stejně jako v oblasti výzkumu týkajícího se lidí, je základním předpokladem účinné kontroly nemocí neustávající vývoj léčebných přípravků a postupů.
Často léčené nemoci s permanentním výskytem si mohou vytvořit odolnosti vůči aktivními léčebným látkám.
Stejně je tomu i u roztočů Varroa.
Na trhu existuje několik dříve vyvinutých veterinárních produktů určených k léčbě roztočů Varroa , v současnosti však není již účinný žádný z nich.
Revize směrnice 2001/110/ES (směrnice o medu) má význam z mnoha hledisek.
Stávající volná ustanovení o kvalitě medu a o přítomností externích organických či syntetických složek (včetně antibiotik) způsobila nejistotu, neboť členské státy stanoví různé míry tolerance, což by mohlo vést k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
Je třeba vytvořit jednotné právní předpisy pro obsah reziduí antibiotik v medu a dalších včelařských produktech, čímž se zajistí bezproblémové fungování vnitřního trhu s medem a zamezí se narušení hospodářské soutěže mezi včelaři z různých členských států.
Běžně minimální úroveň koncentrace těchto látek nepředstavuje žádné riziko pro lidské zdraví, proto by v případě medu měly být stanoveny hladiny akčních hodnot či referenční hodnoty.
Označení původu stanovené směrnicí o medu je rovněž rozporuplné a není v souladu se stávajících politikou EU v oblasti jakosti.
Stávající ustanovení v bodě 4 směrnice 2001/110/ES o označování včelařských produktů nezajišťují ochranu evropského včelařského odvětví a neposkytují dostatečné informace pro spotřebitele.
Až do současnosti odvětví medu nevyužilo plně výhod politiky EU v oblasti jakosti.
Chráněné označení původu a chráněné zeměpisné označení získalo doposud jen několik včelařských produktů a producenti se zdráhají požádat si o udělení zeměpisného označení.
V souladu s novou společnou zemědělskou politikou po roce 2013 by EU měla poskytovat cílenou podporu mladým včelařům, aby tak vyvážila nepříznivou věkovou strukturu ve včelařském odvětví.
14.
7.
2011
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
pro Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova
o zdraví včel a problémech v odvětví včelařství
( 2011/2108(INI) )
Navrhovatelka: Julie Girling
NÁVRHY
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova jako věcně příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. připomíná obavy, že pokud nebude zvýšená úmrtnost včel a přírodních opylovačů v Evropě pod kontrolou, bude mít závažný negativní dopad na zemědělství, produkci a zabezpečení potravin, na biologickou rozmanitost, udržitelnost životního prostředí a na ekosystémy;
2. domnívá se, že zdraví včel by mělo být považováno za významný bioukazatel stavu našeho životního prostředí a udržitelnosti zemědělských postupů;
3. domnívá se, že je důležité přijmout naléhavá opatření na ochranu zdraví včel, která zohlední zvláštnosti včelařství, rozmanitost zapojených subjektů a zásady proporcionality a subsidiarity;
4. vzhledem k tomu, že na evropské úrovni chybí reprezentativní a srovnatelné údaje o úbytku včelích kolonií, trvá na nutnosti tento úbytek kvantifikovat a zavést vhodný způsob kvantifikace společný pro všechny členské státy;
5. zdůrazňuje skutečnost, že kromě domestikovaných včel rychle ubývá rovněž populací divokých včel, čmeláků a dalších důležitých opylovačů (např. motýlů a pestřenkovitých);
6. vzhledem k tomu, že hospodářský dopad opylování včelami je vysoký, avšak v současné době tato služba opylování nemá tržní hodnotu, ačkoli z ní má prospěch a závisí na ní celá řada odvětví, domnívá se, že služba, kterou poskytují zemědělci prostřednictvím výživy včel, by měla být ekonomicky zohledněna;
7. vítá sdělení Komise o zdraví včel ( KOM(2010)0714 ) a připomíná usnesení Parlamentu ze dne 25. listopadu 2010 o situaci ve včelařském odvětví
Přijaté texty, P7_TA(2010)0440 . ; potvrzuje potřebu udržitelných zemědělských postupů s cílem chránit přírodní zdroje, biologickou rozmanitost a zemědělské ekosystémy a podporovat odborné vzdělávání a dovednosti;
8. uznává vědecký konsenzus, že ztráty na včelstvech nelze přičítat jedinému faktoru, ale jsou způsobeny mnoha faktory, včetně:
– parazitů, zejména roztoče Varroa destructor a houby Nosema ceranae, které oslabují imunitní systém včel a způsobují šíření viru, který může vést při absenci zásahu do tří let k úhynu kolonie;
– nedostatku dostupných a levných veterinárních léčivých přípravků proti varroáze a vhodné léčby, která je povolena a je uzpůsobena pro včely;
– snížení množství přírodní potravy způsobenému působením změny klimatu a spoléhání se na monokulturní zemědělství, které posiluje používání GMO a ošetřování osiva produkty na ochranu rostlin, což vede k oslabení zdraví včel v důsledku nedostatku potravy, její rozmanitosti a prodlužování vzdálenosti zdrojů potravy, a posiluje náchylnost včel vůči dalším faktorům;
– ztráty biologické rozmanitosti jakéhokoli druhu s dopadem na dostupnost a kvalitu zdrojů pylu;
– přípravků na ochranu rostlin, včetně neonicotinoidových (clothianidin, thiacloprid, imidacloprid, thiamethoxam), fenylpyrazolu (fipronil), pyrethroidů a účinných látek, jako je chlorpyrifos a dimethoát, s letálními účinky (úhyn v důsledku akutní či chronické otravy účinnou látkou obsaženou v přípravcích na ochranu rostlin) nebo subletálními účinky (dopady na imunitní systém nebo chování včel), a to přímo nebo prostřednictvím kontaminované vody, gutačních kapének, nektaru a pylu;
– elektromagnetických polí, jež mohou narušit orientaci a navigaci včel;
– geneticky modifikovaných plodin, zejména Bt plodin, jež ovlivňují schopnost včel učit se, a mají tak subletální dopady;
9. vzhledem k vlivu pesticidů na vývoj včelích kolonií a larev připomíná význam toho, aby do systému posuzování pesticidů bylo zahrnuto chronické vystavení včel a jejich larev pesticidům; žádá rovněž o zohlednění nových způsobů vystavení včel (např. gutace) do systému posuzování; žádá o zavedení osvědčených postupů zkoušení při posuzování dopadů na včely, zejména povinnosti předkládat úplný přehled odborné literatury a výsledků všech zkoušek, jimiž žadatel prošel;
10. žádá o vypracování harmonogramu vedoucího k definitivnímu ukončení prodeje neurotoxických pesticidů a přípravků používaných v zemědělství, jež tyto látky obsahují;
11. zdůrazňuje důležitost posílené spolupráce mezi včelaři, zemědělci, průmyslem, úřady a vědou, a to s cílem zjistit příčiny zvýšeného úhynu populace včel a na základně těchto zjištění vypracovat vhodná řešení tohoto problému;
12. požaduje podporu programů výzkumu parazitů a onemocnění včel, jakož i prostředky pro boj proti nim, a vytvoření znalostní základny o fyziologii včel ve spolupráci s členskými státy, ale také mimo Evropskou unii, zejména prostřednictvím podpory světového programu COLOSS a posílení spolupráce mezi vnitrostátními laboratořemi na vytvoření platformy pro sdílení znalostí a sítě odborníků;
13. podporuje zřízení referenční laboratoře EU (EURL) pro zdraví včel
EURL jsou zásadním nástrojem řízení rizik v oblasti zdraví zvířat a hrají významnou úlohu, pokud jde o vědeckou a technickou podporu v oblasti zdraví zvířat (např. dohled nad nemocemi).
EURL pro zdraví včel zřídila Komise na období 5 let od 1. dubna 2011. s cílem lépe porozumět faktorům ovlivňujícím zdraví včel a tomu, jak k nim účinně přistupovat, tím, že zlepší koordinaci monitorovacích a výzkumných programů v oblasti chovu včel, včetně včelařských organizací, jež jsou prováděny v členských státech, a tyto programy harmonizuje; vyzývá Komisi, aby aktivně podporovala větší míru sdílení informací mezi členskými státy, laboratořemi a chovateli včel o ekotoxikologických studiích a dalších faktorech ovlivňujících zdraví včel, aby zajistila volný přístup k ekotoxikologickým studiím obsažených v žádostech o povolení s cílem umožnit informovanou a nezávislou vědeckou kontrolu; vyzývá k nezávislému a včasnému výzkumu úhynu včel;
14. je toho názoru, že programy pro sledování včelích nákaz a výzkum by měly být harmonizovány za účelem výměny osvědčených postupů a zkušeností mezi členskými státy EU;
15. vyzývá výše uvedenou laboratoř, aby vypracovala normalizovaná kritéria pro dobré životní podmínky včel, na jejichž základě by mohl být potřebným včelařům poskytnut přístup k platbám na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova;
16. zdůrazňuje, že studie včelích populací by měly prošetřit různé možné faktory s cílem vyjasnit, jaké druhy zemědělství nejvíce prospívají zdraví včelích populací v jejich okolí;
17. vyzývá Komisi, aby předložila zprávu, jež uvede, jaký dopad bude mít na včely změna klimatu předpovídaná pro následující desetiletí Mezivládním panelem OSN pro změnu klimatu;
18. vyzývá Komisi, aby podporovala a provedla nezávislý dlouhodobý vědecký výzkum účinků elektromagnetického pole na včely a přírodní opylovače;
19. vyzývá Komisi, aby při stanovování priorit pro 8. rámcový program pro výzkum zohlednila zdraví a zdravou výživu a aby podporovala výzkum zdraví včel a příčin jejich rostoucího úhynu, včetně rozvoje nových metod kontroly včelích nákaz;
20. žádá vypracování globální strategie týkající se léčivých přípravků pro včely; taková strategie by měla pro každou nákazu včel stanovit podmínky použití přípravků, v nichž musí být vyjasněny vhodné způsoby léčby;
21. podporuje reprodukční programy zaměřené na odolnost vůči nákazám a parazitům, zejména vůči varroáze;
22. žádá navýšení podpory pro veterinární léčbu za účelem omezení negativních dopadů nákaz a parazitů;
23. vyzývá Komisi, aby v rámci příští revize veterinárního fondu Evropské unie prověřila možnost, aby se tento fond vztahoval na včelí nákazy;
24. vítá záměr Komise zavést maximální limity reziduí pro používání léčivých přípravků prostřednictvím „kaskádového“ postupu s cílem vyloučit stávající právní nejistotu, jež brání v léčbě nemocných včel;
25. zdůrazňuje, že evropské včelařské odvětví zůstává převážně neregulované, což brání používání registrovaných veterinárních přípravků pro včely a dalším preventivním zdravotním opatřením;
26. vyzývá Komisi, aby propagovala opatření na podporu malých a středních podniků s cílem posílit inovace a vývoj nových specifických veterinárních léčiv pro včelí nákazy;
27. zdůrazňuje obavy, že vzhledem k vysokým nákladům na založení včelařského podniku vstupuje do tohoto odvětví stále méně lidí, což vede k nedostatku úlů potřebných pro opylování životně důležitých zemědělských plodin;
28. uznává zásadní úlohu profesionálního včelařského odvětví a rostoucí potřebu chránit, udržovat a podporovat jeho udržitelnost prostřednictvím vhodných vzdělávacích programů a programů financování;
29. naléhá na Komisi, aby nalezla tvůrčí a účinné způsoby podpory včelařství jako povolání a odborné přípravy nových včelařů;
30. zdůrazňuje, že vzdělávání v oblasti chovu včel musí jít nad rámec včelařského a zemědělského odvětví s cílem usnadnit působení veřejnosti a její účast na budování vhodnějších lokalit pro hnízdění a pastvu včel v městských oblastech;
31. považuje za nezbytné zajistit rozšíření odborné přípravy pro včelaře ve všech členských státech, neboť řízení včelařství je v rukách včelařů a dobré řízení včelařství, zejména prostřednictvím uplatňování osvědčených postupů a respektování platných nařízení, je zásadní pro zdraví včel;
32. naléhá na Komisi, aby přijala opatření k problému nekalé soutěže, pokud jde o včelařské produkty dovážené na trh Společenství z oblastí mimo Evropskou unii;
33. vzhledem k tomu, že ze 700 000 evropských včelařů je 97 % neprofesionálů a vlastní 67 % úlů, požaduje, aby byly ve spolupráci s referenční laboratoří EU v Sophia Antipolis a vnitrostátními institucemi vypracovány pokyny ohledně osvědčených včelařských a hygienických postupů, které by vzaly v úvahu zvláštní aspekty včelařství, různé zúčastněné aktéry a zásady proporcionality a subsidiarity; zdůrazňuje potřebu omezit ničení včelích lokalit a zachovat více přírodních oblastí ve městech a na venkově; zdůrazňuje rovněž potřebu zohlednit hlavní socioekonomické aspekty a potřebu zachování konkurenceschopnosti tohoto odvětví na globálním trhu;
34. zdůrazňuje, že cílená regulační opatření mohou pomoci vytvořit pobídky pro místní a regionální orgány při vytváření lokalit poskytujících volně rostoucí potravu;
35. zdůrazňuje význam podpory opatření určených pro podporu biologické rozmanitosti s ohledem na skutečnost, že zdraví včel prospívá směs různých pylů a rostlin;
36. zdůrazňuje, že počet opylovacích druhů v celém světě znepokojivým tempem klesá, přičemž důvodem je používání pesticidů a geneticky modifikovaných organismů, jež negativně ovlivňují včelí populace;
37. zdůrazňuje, že narůstá množství vědeckých důkazů o tom, že včely, které mají přístup ke směsi pylu z různých rostlin, jsou zdravější než včely, které se živí jen jedním druhem pylu; vyzývá Komisi, aby podrobně sledovala vývoj a podporovala výzkum v této oblasti; zdůrazňuje, že by měl být proveden další výzkum a přezkum s cílem zajistit, aby GMO nepoškozovaly populaci včel; uznává, že monokultury jakéhokoli typu snižují biologickou rozmanitost a tedy i přístup k medonosným rostlinám, což by mohlo mít dopad na včely; vyzývá Komisi, aby do centra SZP postavila udržitelné zemědělské postupy a aby uznala potřebu podporovat řádné hospodaření s půdou a další agro-environmentální režimy
Agro-environmentální režimy podporují lepší péči o živé ploty, zvýšené pěstování luštěnin a lepší spolupráci mezi včelaři a zemědělci. za účelem zlepšení přístupu k medonosným rostlinám a zvýšení biologické rozmanitosti;
38. jednoznačně podporuje obezřetné právní předpisy EU a důkladné vědecké posuzování rizika, pokud jde o geneticky modifikované organismy (GMO); poukazuje na to, že monokultury s sebou nesou riziko nedostatečného opylování a vedou k vymírání medonosných rostlin;
39. vyzývá Komisi, aby podporovala další nezávislý vědecký výzkum dlouhodobých účinků geneticky modifikovaných plodin, zejména rozšíření Bt toxinů prostřednictvím pylu na včelách a přírodních opylovačích obecně, na součinnost mezi různými přípravky na ochranu rostlin a na souvislosti mezi expozicí přípravkům na ochranu rostlin a patologiemi; vyzývá k uvalení moratoria na pěstování geneticky modifikovaných plodin v případě, že tyto studie odhalí negativní dopady na zdraví včel;
40. zdůrazňuje, že pokud nelze prokázat, že geneticky modifikované organismy (GMO) představují významný faktor poklesu počtu včelích kolonií, je nezbytné vyřešit problémy, jimž čelí včelaři, totiž rozptylování pylu včelami sbírajícími pyl a pravděpodobnost kontaminace pylu;
41. připomíná nová ustanovení nařízení (ES) č. 1107/2009 pro hodnocení účinných látek přípravků na ochranu rostlin a přípravků na ochranu rostlin jako takových, a to nejen pokud jde o jejich akutní dopady, ale také s ohledem na jejich chronické dopady na přežití a rozvoj kolonií, při zohlednění účinků na včelí larvy a chování včel; zdůrazňuje však, že:
a) požadavky týkající se údajů, jež mají být za tím účelem přiměřeně změněny, budou použitelné nejdříve na konci roku 2013,
b) vhodné testovací protokoly je stále potřeba v mezičase vytvořit, a
c) nová ustanovení se budou vztahovat pouze na nové látky, obnovu stávajících schválení nebo povolení nových přípravků na ochranu rostlin nebo jejich obnovu, a stávající schválení/povolení tak nebudou v budoucnosti řádným způsobem mnoho let posuzována, pokud nebudou specificky přezkoumána;
42. vyzývá Komisi, aby přezkoumala schválení všech účinných látek podezřelých z toho, že přispívají ke ztrátám včelích kolonií, v souladu s novými ustanoveními a požadavky na údaje obsaženými v nařízení (ES) č. 1107/2009, a to jakmile budou tyto požadavky na údaje použitelné;
43. vítá ustanovení o nezávislém hodnocení nově požadovaného výzkumu odborníky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA);
44. žádá úřad EFSA, aby při nezávislém hodnocení nových požadavků na údaje o bezpečnosti včel a metod testování pesticidů před povolením zohlednil výzkum a informace získané EURL;
45. zdůrazňuje význam udržitelného zemědělství a používání pesticidů a vyzývá k úplnému provedení směrnice 2009/128/ES o udržitelném používání pesticidů, jejímž cílem je dosažení udržitelného používání pesticidů prostřednictvím omezení rizik a dopadů používání pesticidů na životní prostředí, včetně včel, a to zejména, pokud jde o opatření na podporu odborné přípravy a vzdělávání zemědělců a spolupráce se včelaři;
46. připomíná směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů, a zejména její článek 14, který stanoví povinnost všech zemědělců uplatňovat obecné zásady integrované ochrany rostlin nejpozději od roku 2014, a článek 9, který všeobecně zakazuje letecký postřik;
47. rozhodně podporuje uplatňování zásady předběžné opatrnosti, pokud jde o používání pesticidů, a souhlasí s Komisí, že používání pesticidů v zemědělství by mělo být považováno za jeden z faktorů ovlivňujících zdraví včel; domnívá se, že používání pesticidů by mělo být zohledněno přinejmenším s cílem objasnit, zda a do jaké míry mohou mít na zdraví včel vliv; zvláštní pozornost je nutné věnovat používání neonicotinoidových pesticidů, jež by mohly způsobit poruchy trávení a hormonální poruchy; zdůrazňuje, že dlouhodobé účinky systemických pesticidů jsou podceňovány a mohou být zčásti příčinou poklesu populace včel;
48. vyzývá Komisi, aby ctila zásadu předběžné opatrnosti a uložila celoevropský zákaz používání neonicotinoidových pesticidů do doby, než nezávislé vědecké studie prokáží, že v důsledku jejich používání nedochází k chronické toxické expozici včel, a že jejich používání nepředstavuje nebezpečí pro životní prostředí a veřejné zdraví;
49. znovu potvrzuje, že Komise pokládá včelu za domestikovaný druh, a patří tedy mezi hospodářská zvířata, což usnadňuje přijímání opatření na zlepšení zdraví a životních podmínek a na ochranu včel
Prostřednictvím iniciativ, jako je strategie EU v oblasti zdraví zvířat (2007–2013), která napomáhá poskytovat jednotný a jasný regulační rámec pro zdraví zvířat, zlepšuje koordinaci a účinné využívání zdrojů příslušnými evropskými agenturami a zdůrazňuje význam zachování a zlepšení diagnostické schopnosti. a zvyšuje informovanost o ochraně přírodních opylovačů; požaduje proto vytvoření strategie na ochranu zdraví včel a zohlednění zvláštností včelařského odvětví v právních předpisech v oblasti zemědělství a zvěrolékařství, zejména pokud jde o náhradu ztrát zemědělců;
50. přeje si zahrnout podporu ekologických zemědělců do rozpočtu pro společnou zemědělskou politiku (SZP) na období 2013–2020;
51. zdůrazňuje význam stávajícího financování EU pro podporu výroby a prodeje včelařských produktů, nicméně zdůrazňuje potřebu zajistit, aby každý členský stát použil tyto finanční prostředky tak, jak bylo zamýšleno;
52. zdůrazňuje potřebu dalšího financování agro-environmentálních programů podporujících biologickou rozmanitost, jako je například využívání rostlin, které lákají včely;
53. připomíná své usnesení ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém?
Přijaté texty, P7_TA(2011)0084 . , a zejména bod odůvodnění AF, kde se uvádí: „vzhledem k tomu, že vedle pěstování obilovin a kukuřice pro výrobu krmiv a energie může mít pro životní prostředí a pro zemědělství značné ekologické a agronomické výhody využití rozšířeného systému střídání plodin, smíšeného pěstování v zemědělských podnicích a jetelotravních směsí, což je třeba podporovat, protože pěstování luštěnin v rámci systému střídání plodin může zabránit chorobám a přispět k regeneraci půdy a může mít také kladný vliv na opylovače a na ochranu klimatu“, a připomíná důležitost zachování střídání plodin jako klíčového prvku tzv. zelené složky společné zemědělské politiky do roku 2020;
54. vyzývá Komisi, aby do centra SZP umístila udržitelné zemědělské postupy a aby požádala všechny zemědělce EU, aby od roku 2014 uplatňovali jednoduchý balíček zemědělských postupů (včetně střídání plodin, stálé pastvy, krycích plodin nebo oblastí „zelené infrastruktury“) a posílili a rozvíjeli agro-environmentální opatření specifická pro včelařské odvětví, a to v duchu nové strategie EU týkající se biologické rozmanitosti; dále vyzývá Komisi, aby vybídla zemědělce, aby ze zapojili do agro-environmentálních opatření s cílem podpořit louky a okraje polí přívětivé vůči včelám, aby uplatňovali střídání plodin s vysokou biologickou rozmanitostí s luštěninami a aby používali nechemické alternativy;
55. vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly opatření pro zvýšení povědomí a informační opatření s cílem podpořit vyšší úroveň povědomí a větší smysl pro odpovědnost mezi příslušnými orgány a producenty, pokud jde o včelí nákazy a opatření dostupná pro jejich prevenci a léčbu;
56. požaduje vytvoření strategie zdrojů potravy pro včely s cílem podporovat dostupnou, blízkou, rozmanitou, vhodnou a kvalitní výživu, a to prostřednictvím lepšího obhospodařování zemědělské i nezemědělské půdy, např. začleněním problematiky výživy včel do infrastruktury „zeleného pásu“ a infrastruktury „modrého pásu“ prostřednictvím rozvoje oblastí vynětí půdy z produkce za účelem včelaření, kvetoucích živých plotů, medonosných meziplodin, travnatých pásů a rozvoje odborných znalostí mezi zemědělci za účelem sladění zemědělství a biologické rozmanitosti;
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
13.7.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
32
17
5
Členové přítomní při konečném hlasování
Kriton Arsenis, Sophie Auconie, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Nessa Childers, Bairbre de Brún, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Dagmar Roth-Behrendt, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Salvatore Tatarella, Åsa Westlund, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Matthias Groote, Romana Jordan Cizelj, Riikka Manner, Marisa Matias, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Alojz Peterle, Michèle Rivasi, Crescenzio Rivellini, Giommaria Uggias
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
José Bové, Lorenzo Fontana
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
6.10.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
32
1
3
Členové přítomní při konečném hlasování
John Stuart Agnew, Richard Ashworth, Liam Aylward, José Bové, Michel Dantin, Paolo De Castro, Albert Deß, Herbert Dorfmann, Lorenzo Fontana, Iratxe García Pérez, Béla Glattfelder, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Agnès Le Brun, Mairead McGuinness, James Nicholson, Rareş-Lucian Niculescu, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Ulrike Rodust, Alfreds Rubiks, Giancarlo Scottà, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella, Janusz Wojciechowski
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Luís Paulo Alves, Spyros Danellis, Bas Eickhout, Ismail Ertug, Giovanni La Via, Astrid Lulling, Hans-Peter Mayer, Dimitar Stoyanov
Náhradník(ci) (čl.
187 odst.
2) přítomný(í) při konečném hlasování
George Sabin Cutaş, Pablo Zalba Bidegain
