KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0390/2007
12.
10.
2007
ZPRÁVA
o interoperabilitě digitálních interaktivních televizních služeb
(2007/2152(INI))
Výbor pro kulturu a vzdělávání
Zpravodaj:
Henri Weber
PE 392.245v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................9
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ...........................12
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................16
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o interoperabilitě digitálních interaktivních televizních služeb
( 2007/2152(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na článek 11 Listiny základních práv o svobodě projevu a právu na informace,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice)
Úř. věst.
L 108, 24.4.2002, s. 33. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice)
Úř. věst.
L 108, 24.4.2002, s. 7. ,
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkoumání interoperability digitálních interaktivních televizních služeb podle sdělení KOM(2004)0541 ze dne 30.července 2004 ( KOM(2006)0037 ),
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o interoperabilitě digitálních interaktivních televizních služeb KOM(2004)0541 ,
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o urychlování přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání ( KOM(2005)0204 ),
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálním výboru a Výboru regionů o přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání (o přechodu k digitálnímu vysílání a upuštění od analogového vysílání) ( KOM(2003)0541 ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 27. dubna 2006 o přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání: příležitost pro evropskou audiovizuální politiku a kulturní rozmanitost?
Úř. věst.
C 296 E, 6.12.2006, s. 120. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2005 o urychlování přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizního vysílání
Úř. věst.
C 280 E, 18.11.2006, s. 115. ,
– s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku, které se konalo v Bruselu ve dnech 6. až 8. června 2007 o iniciativě i2010 - výroční zpráva za rok 2007 o informační společnosti,
– s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikaci a energetiku, které se konalo v Bruselu ve dnech 9. a 10. prosince 2004,
– s ohledem na doporučení CM/Rec(2007)3 výboru ministrů členských států Rady Evropy o úloze veřejných sdělovacích prostředků v informační společnosti,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ( A6-0390/2007 ),
A. připomínaje, že přechod od analogového k digitálnímu vysílání představuje velký pokrok a může přispět k šíření různých kultur a ke zlepšení sociální soudržnosti,
B. vzhledem k tomu, že digitální televize může využívat novou technologii sdělovacích prostředků k poskytování informačních služeb a tímto posílit sociální soudržnost a pomoci každému začlenit se do informační společnosti,
C. zdůrazňuje spolu s Komisí, že úspěšný přechod k digitální televizi je nutnou podmínkou rozvoje interaktivních digitálních služeb,
D. zdůrazňuje značný hospodářský potenciál odvětví služeb digitální televize a jeho význam pro tvorbu pracovních příležitostí,
E. vzhledem k tomu, že žádný legislativní podnět týkající se digitální oblasti nelze omezovat na záležitost infrastruktury a technických parametrů a že tyto otázky musí být řešeny v souladu s politickými cíli, přičemž je třeba stále usilovat o to, aby představovaly přínos pro uživatele,
F. vzhledem k tomu, že je třeba na evropské a vnitrostátní úrovni dohlédnout na to, aby budoucí významná rozhodnutí ohledně nabízených možností nebyla přijímána pouze na základě hospodářské soutěže a zákonů trhu,
G. opakuje předchozí postoj Evropského parlamentu, že vzhledem k různorodé situaci by nebylo dobrým řešením zavedení jednotné evropské normy, za předpokladu, že je dosaženo stanovených cílů, a že je proto prozatím rozumné opírat se o nezávazná normalizační opatření vycházející od podniků, jak to ukazují pozitivní příklady v některých státech,
H. vzhledem k tomu, že odvětví digitálních televizních služeb v Evropské unii již nyní využívá výhod, které nabízí velká řada pevných evropských norem,
I. vzhledem k tomu, že je důležité, aby evropští občané mohli plně využívat potenciálních výhod digitální televize,
J. hledaje odpověď na otázku, proč až dosud došlo pouze k minimálním rozmachu interaktivních služeb ve srovnání s optimistickými předpověďmi odborníků,
K. vzhledem k tomu, že se celá řada nových možností, kterou digitální vysílání nabízí, jako je interaktivita, nesmí stát novým zdrojem nerovností a k sociálnímu a kulturnímu rozdělení nesmí přidávat ještě rozdělení digitální,
L. zneklidněn růstem tohoto rizika u jistých kategorií znevýhodněných osob v důsledku dodatečných nákladů na potřebná zařízení,
M. vzhledem k tomu, že přechod od analogového televizního vysílání k digitálnímu umožňuje uvolnit kapacitu spektra a vyvíjet nové technologie a inovační řešení, což zvýší konkurenceschopnost Evropy v tomto odvětví,
N. vzhledem k tomu, že k osvojování si nových technologií musí docházet již od nejranějšího věku a že se vzdělávací systémy musí co nejrychleji a co nejúčinněji přizpůsobit kulturním a sociálním změnám vyvolaným novými informačními a komunikačními technologiemi, konvergenci a digitalizaci,
O. vzhledem k tomu, že je třeba také věnovat patřičnou pozornost přístupu lidí se zdravotním postižením k novým informačním a komunikačním technologiím a tomu, aby se je naučili používat;
P. vzhledem k tomu, že digitální interaktivní televizní služby nabízejí vícejazyčné titulky, díky kterým může digitální televize posilovat mezikulturní dialog a celoživotní vzdělávání,
Q. připomínaje, že přístup k většímu počtu služeb musí vždy doprovázet svoboda informací a projevu,
R. připomínaje, že během celého tohoto přechodu je třeba dbát na to, aby nebyly oslabeny veřejné audiovizuální služby, ale naopak je třeba tyto služby podpořit v jejich poslání veřejné služby a zároveň zachovat dynamiku soukromých audiovizuálních služeb,
Využívat pozitivní dopady této technologie
1. potvrzuje, že nové audiovizuální technologie musí umožňovat šíření pluralitních informací a kvalitních pořadů, které budou dostupné stále rostoucímu počtu občanů;
2. připomíná, že technologický pokrok nezaručuje automaticky respektování plurality informací a rozmanitosti obsahů, ale musí probíhat prostřednictvím aktivní, trvalé a bdělé politiky ze strany veřejných orgánů jednotlivých států a na evropské úrovni;
3. domnívá se, že s ohledem na úlohu televize v globalizované společnosti by technická a legislativní rozhodnutí ohledně volby příslušných možností v oblasti interoperability neměla být pouze ekonomické povahy, ale rovněž povahy sociální a kulturní, a zdůrazňuje, že je především třeba věnovat pozornost zájmům uživatelů;
4. zdůrazňuje, že vytvoření digitální platformy je nezbytné pro zachování společné zóny veřejných sdělovacích prostředků poté, co se přestanou používat analogové technologie, a vyzývá členské státy, aby prosazovaly zajištění služeb bezdrátové digitální interaktivní televize, které zajišťují příjem ze všech patentovaných platforem;
5. považuje tedy za nezbytné, aby Komise předložila zprávu o výsledku výměny osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, zřízení fór a pracovních skupin, včetně sdružení spotřebitelů, uživatelů a diváků;
6. zdůrazňuje, že využití interoperabilních technických řešení, která jsou z technologického hlediska neutrální, nabízí způsoby, jak podpořit investice a inovace v tomto odvětví, a tím posílit konkurenci a chránit možnost volby spotřebitele;
Úspěšný přechod k digitálnímu vysílání a podpora otevřených norem
7. zastává názor, že úspěšný a co nejrychlejší přechod od analogového k digitálnímu vysílání je základním předpokladem a prioritou; obává se, že může dojít ke zpoždění, pokud jde o dodržení roku 2012 jako cílového termínu;
8. je toho názoru, že koordinace rozvoje digitálního televizního vysílání na úrovni Společenství je nezbytná, pokud mají uživatelé využívat výhod, které nabízí vnitřní trh, a má-li se snížit cena přijímačů televizního signálu a zajistit větší rozšíření digitálních interaktivních televizních služeb; naléhavě proto žádá Komisi, aby podpořila členské státy při vypracování společného akčního plánu na úrovni Společenství;
9. vyzývá členské státy, aby urychlily přechod na digitální televizní vysílání a zohlednily přitom požadavky trhu a topografická a regionální demografická hlediska, a vyzývá členské státy, které dosud nenavrhly národní plán celkového přechodu na digitální televizní vysílání, aby tak učinily do konce roku 2008;
10. trvá na tom, aby opatření, která členské státy přijmou a která povedou k rozšíření digitálních televizních interaktivních služeb, byla v souladu s pravidly týkajícími se státní podpory;
11. zdůrazňuje význam zásady interoperability pro posílení důvěry uživatelů v nové služby a pro pozitivní vývoj trhu na základě otevřených interoperabilních norem,
12. zdůrazňuje, že je důležité zajistit technologickou neutralitu a rozvíjet úspěšné obchodní modely;
13. vítá práci Komise a její nenahraditelnou a nutnou úlohu při koordinaci všech zúčastněných stran;
14. naprosto podporuje přístup Komise, která hodlá v zájmu úspěšného přechodu k digitální televizi a usnadnění digitálních interaktivních služeb plně spolupracovat s členskými státy;
15. znovu opakuje, že právní vynucování jednotné normy není správným řešením, ale pouze konečným postihem, ale není nakloněn tomu ponechat řešení problémů s interaktivitou pouze na trhu;
16. sdílí proto stanovisko Komise, že při přechodu k digitálnímu vysílání a interoperabilitě služeb je vhodné nadále podporovat otevřené normy, jako je norma MHP nebo MHEG-5 uznávané evropskými normalizačními orgány, a nadále zastává názor, že tyto otevřené normy jsou pro zaručení technologické neutrality sítí a volný pohyb informací nejvhodnější, protože respektují specifické potřeby zemí s omezenými kapacitami frekvencí;
17. zdůrazňuje, že s ohledem na příklad „ponorkových patentů“, které se objevily pět let poté, co se začaly zavádět normy MHP, je rozumné, aby byly licenční poplatky přiměřené a aby byly zveřejněny na začátku vypracovávání každé otevřené normy s cílem zajistit její úspěšnost;
18. zdůrazňuje, že je důležité, aby poskytovatelé služeb digitálního televizního vysílání mezi sebou uzavírali dohody na dobrovolné bázi o stanovení řady společných technických specifikací pro uplatňování norem přijatých Evropským institutem pro normalizaci v telekomunikacích;
19. žádá Komisi, aby i nadále aktivně prosazovala zavedení otevřených evropských norem pro digitální televizní vysílání ve všech zeměpisných oblastech světa, podporovala mezinárodní spolupráci v této oblasti, a zajistila tak co nejširší přístup k obsahu digitálně vysílaných pořadů;
20. vyjadřuje politování nad tím, že obchodní úspěch interaktivní digitální televize v EU se nakonec zdá menší, než se předpokládalo; žádá Komisi, aby prozkoumala důvody tohoto jevu a předkládala pravidelné zprávy o úsilí, které Komise a členské státy vyvinuly k rozvoji trhu digitální televize a jeho mnohých odvětví;
21. považuje za nezbytné poskytnout spotřebitelům více informací o možnostech, které digitální platformy nabízejí, a o potřebném vybavení, aby mohli s plnou znalostí věci rozhodovat o technické a kulturní stránce své volby;
22. zdůrazňuje, že případné zásahy veřejných orgánů nesmějí být diskriminační povahy ani nesmějí upřednostňovat toho či onoho operátora na trhu;
23. žádá Komisi, aby prostřednictvím šíření osvědčených postupů pomohla členským státům a místním orgánům využívat potenciál nových technologií pro lepší komunikaci s jejich občany;
Nutnost zvážení dopadu nových technologií a jejich osvojení
24. vyzývá Komisi a členské státy, aby informovaly veřejnost o budoucím vývoji v oblasti digitálních interaktivních televizních služeb, a poskytovatelům digitálních televizních služeb doporučuje, aby uživatele o stávajících interaktivních službách aktivně informovali;
25. považuje za nezbytné zajistit ochranu uživatelů, jejich osobních údajů a soukromí, a zdůrazňuje, že je důležité získat důvěru spotřebitele v digitální interaktivní televizní služby;
26. zdůrazňuje, že je důležité na evropské úrovni prodiskutovat společenský a kulturní dopad digitální společnosti a otázku přizpůsobení národních vzdělávacích systémů kulturním a společenským změnám, které přinášejí nové technologie;
27. připomíná důležitost výchovy k využívání digitálních technologií a sdělovacích prostředků v každém věku;
28. vyzývá členské státy, aby zřídily mechanismy zaručující nediskriminační strukturu elektronických průvodců televizními programy, které uživatele seznámí s nabídkou digitálních služeb;
29. zdůrazňuje, že evropský audiovizuální model je založen na tvořivé dualitě veřejných a soukromých audiovizuálních služeb a zdůrazňuje, že nové technologie v žádném případě nesmějí ohrožovat tuto rovnováhu a oslabovat konkurenceschopnost veřejného sektoru; připomíná, že by měl být nadále zaručen přístup veřejného sektoru k těmto službám;
*
* *
30. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Radě Evropy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Před příchodem digitální televize byla k dispozici pouze omezená řada služeb, dostupných na jednotlivých frekvencích a přijímaných prostřednictvím vysílačů umožňujících pouze jednoduché funkce.
V současném digitálním prostředí se služby, sítě a firemní modely značně vyvinuly a poskytují divákem široké spektrum služeb.
Zatímco klasická televize poskytovala přístup k televizním programům distribuovaných způsobem „stiskni tlačítko“, kdy uživatel měl pouze možnost vybrat si ze seznamu dostupných pořadů, s interaktivní televizí se televizní divák stává díky službám a nástrojům interaktivního televizního vysílání (TIC) „televizním aktérem.
Může tedy reagovat, volit si či vyhledávat konkrétní obsah atd.
Je proto nezbytné se velmi pozorně věnovat cílům, prostředkům a účelům interoperability
Interoperabilita: skutečnost, že několik systémů může jednoznačně komunikovat nebo působit společně. zařízení používaných ve službách digitální televize.
Interoperabilita je pro telekomunikační a informační sítě klíčovým pojmem.
Digitální televize divákovi umožňuje přímou interakci s vysíláním prostřednictvím zpětného kanálu.
Interaktivní televize je založena na aplikacích přenášených spolu s videosignálem a zpracovávaným sadou logických prvků nazývaných aplikační programovací rozhraní (API)
API: Aplikační programové rozhraní, jehož cílem je usnadnit práci programátora a poskytnout mu nezbytné základní nástroje v jakékoli práci v daném jazyce.
Představuje základní uživatelské rozhraní pro složitější programátorskou práci. , jež jsou integrované v přijímači.
Tuto interoperabilitu umožňuje dekodér využívající otevřenou normu jako je MHP nebo MHEG-5
Norma MHP : Standard DVB MHP (Multimedia Home Platform) normalizuje interaktivní platformu založenou na otevřených standardech umožňujících osvobodit se od implementačních charakteristik terminálů.
Standard MHP tak umožňuje úplnou interoperabilitu přijímacích platforem MHP a zejména definuje:
- programové rozhraní (API) přijímače
- způsob zobrazení a kódování aplikačních obsahů
- navigační a interakční funkce
- protokoly umožňující přenášet tyto obsahy.
Norma MHEG-5: Norma MHEG-5 je součástí mezinárodní normy vyvinuté skupinou Multimedia and Hypermedia Experts Group (MHEG).
Je jednodušší než norma MHP.
Odhaduje se, že v užívání je více než 5 miliónů televizních dekodérů používajících normu MHEG-5.
Norma MHEG 5 umožňuje za pomoci průvodců elektronického programování (GPE) zlepšit kvalitu zobrazených informací. , který je vybaven schopností interakce a zpětným signálem.
Naproti tomu „podnikové“ normy, tj. normy neschválené žádným mezinárodním orgánem pro normalizaci, často přístup ke službám schváleným vlastníkem (například síťovým operátorem) omezují .
Interaktivita tak dodává digitální televizi další funkce, než je vysílání a přijímání obrazu.
Podle údajů, jež Komise uvedla v roce 2005, se v Evropě používalo 47 milionů televizních přijímačů digitální televize, z nichž 26 milionů používalo ovladač API, avšak 4 milióny používaly normu MHP.
Obchodní úspěch interaktivní televize dosud, v důsledku celé řady faktorů, jež je třeba studovat, zůstal daleko za původními předpověďmi.
Trh s interaktivním televizním vysíláním se rozvíjel bez evropské normy API.
Na počátku existovalo v Evropě pět důležitých API, ale žádná nebyla normalizována ESO (Evropským institutem pro normalizaci).
Klasické digitální televizní vysílání nevyžaduje, aby byl přijímač vybaven API.
API je jen jednou z možností.
Obecně platí, že obsah a aplikace vytvořené pro jedno API nemusí být využitelné přijímačem, který je vybaven jiným API.
Již od počátku nedostatečná vzájemná kompatibilita a existující problémy v přístupu k interaktivní televizi přirozeně vyvolávají otázky o možném omezení svobody výběru uživatelů či možném poškození volného oběhu informací anebo ohrožení plurality sdělovacích prostředků a kulturní rozmanitosti.
Pokud totiž není možná celosvětová interoperabilita, nemohou si spotřebitelé opatřit normalizovaný univerzální přijímač, který by dokázal přijímat všechny bezplatné či placené služby interaktivní televize a je zde riziko, že budou nuceni zakoupit si několik různých přijímačů s různými API.
Rovněž operátoři televizního vysílání mohou mít určité problémy s dodáváním a rozvíjením interaktivních služeb, protože se musí podřídit požadavkům uživatelů sítě, kteří vlastní různé technologie API.
Aby vyřešila tuto situaci, navrhla Komise budoucí článek 18 směrnice 2002/21/ES (rámcové směrnice) s názvem „Interoperabilita digitálních interaktivních televizních služeb“, která ukládá členským státům povinnost vybízet poskytovatele digitálních televizních služeb a zařízení, aby používali otevřené API.
Vybízí rovněž vlastníky API, aby poskytli veškeré dostupné informace, jež by umožnily poskytovatelům digitálních interaktivních televizních služeb poskytovat všechny služby podporovaných API v plně funkční formě.
V březnu 2004 přistoupila příslušná oddělení Komise k veřejné konzultaci.
Jak se uznává v dalších pracovních dokumentech Komise a v provedených studiích a konzultacích, fungují televizní trhy většinou na vnitrostátní úrovni a ani placená televizní vysílání přes satelit nejsou poskytována přeshraničně, a to jednak z obchodních, kulturních a jazykových důvodů, ale také rovněž kvůli vysílacím právům a odlišným vnitrostátním právním předpisům.
Roztříštěnost trhu není tedy způsobena pouze nedostatečnou interoperabilitou.
V důsledku toho není potřeba rozvíjet transevropské sítě s úplnou vzájemnou konektivitou, ani uskutečnitelná ani plně žádoucí.
Diskuse, kterou interoperabilita vzbuzuje, se zajisté týká především většího výběru, který by měli mít spotřebitelé v oblasti televizních interaktivních služeb, ale tato možnost se týká spíše služeb nabízených operátory, než vybavení, a to tím spíše, že může nabývat různých forem a předplatitelé si mohou volit mezi různými platformami v závislosti na obsahu a dostupných službách.
Proto se Komise domnívá, že by nebylo vhodné usilovat pomocí legislativního zásahu o globální normalizaci.
Uznává normu MHP jako interoperabilní otevřenou normu a dospívá k závěru, že je pro trh prospěšné opírat se o nezávazné normalizační iniciativy vycházející z podniků.
Zdůrazňuje, že společné zavedení technické normy MHP umožňuje interoperabilitu, ale že tato norma sama o sobě není schopna zajistit vytvoření a růst služeb interaktivní digitální televize.
Postoj zpravodaje
Zpravodaj uznává, že Komise hraje nenahraditelnou a nezbytnou úlohu při koordinaci všech zúčastněných stran, včetně sdružení spotřebitelů/televizních diváků.
Chtěl by na jedné straně připomenout, že čl.
5 odst.
1 směrnice 2002/19/ES požaduje, aby vnitrostátní orgány podpořily přístup a odpovídající propojení i interoperabilitu služeb tak, aby přinášely koncovým uživatelům co nejvyšší výhody.
Na druhé straně čl.
17 odst.
3 směrnice 2002/21/ES předpokládá, že lze použití takových norem a/nebo specifikací učinit povinným k zajištění interoperability a k rozšíření možností výběru pro uživatele,
Domnívá se nicméně, že právní vynucení jediné normy není dobrým řešením, ale připomíná, že Parlament nepodporuje řešení problému interaktivity pouze prostřednictvím zásahů samotného trhu.
V duchu předcházejících zpráv Evropského parlamentu o přechodu od analogového k digitálnímu vysílání, se domnívá, že s ohledem na úlohu televize v globalizované společnosti nesmí být technické a právní možnosti interoperability pouze ekonomické povahy, ale také povahy sociální, kulturní a politické, a zdůrazňuje, že je třeba především věnovat pozornost ekonomickým zájmům, dostupnosti, pluralitě a kulturní rozmanitosti občanů/diváků.
Sdílí názor Komise, že je vhodné nadále podporovat otevřené normy vypracované evropskými normalizačními orgány v rámci přechodu k digitálnímu vysílání a k interoperabilitě služeb, a vybízí k pokračování této iniciativy prostřednictvím podpory evropských norem digitální televize v dalších oblastech světa.
Pokud jde o zapojení Výboru pro kulturu a vzdělávání do audiovizuální oblasti, chtěl by zpravodaj zdůraznit, že nové technologie musí především umožňovat šíření pluralitních informací a kvalitních pořadů, zaručovat kulturní rozmanitost a musí být dostupné stále většímu počtu občanů.
Připomíná rovněž, že technologický pokrok automaticky nezaručuje respektování plurality informací a rozmanitosti obsahu, ale musí k němu vést aktivní dlouhodobá a bdělá politika vnitrostátních a evropských veřejných orgánů; zdůrazňuje konečně, že je důležité provádět mediální a technickou výchovu, aby se neprohlubovalo digitální rozdělení.
Rozšíření digitální televize hluboce promění způsob, jímž budou diváci využívat nabízené služby.
Vzniknou nové důležité trhy a zvláštní pořady.
Rovněž trh se bude rozvíjet především na základě přání uživatelů.
Je tedy třeba, aby se uživatelé stali středem zájmu a mohli se rozhodovat s úplnou znalostí věci, aby byli skutečně schopni využívat všech možností nových technologií.
2.
10.
2007
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku
pro Výbor pro kulturu a vzdělávání
k přezkoumání interoperability digitálních interaktivních televizních služeb
( 2007/2152(INI) )
Navrhovatelka:
Silvia-Adriana Ţicău
NÁVRHY
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku vyzývá Výbor pro kulturu a vzdělávání jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
A. vzhledem k tomu, že digitální televize může využívat novou technologii sdělovacích prostředků k poskytování informačních služeb a tímto posílit sociální soudržnost a pomoci každému se začlenit do informační společnosti,
B. vzhledem k tomu, že digitální interaktivní televizní služby nabízejí vícejazyčné titulky, díky kterým může digitální televize posilovat mezikulturní dialog a celoživotní vzdělávání,
C. vzhledem k tomu, že do dnešní doby byl rozvoj digitálních interaktivních televizních služeb na úrovni Společenství omezen,
D. vzhledem k tomu, že odvětví digitálních televizních služeb v Evropské unii již nyní využívá výhod, které nabízí široká řada pevných evropských norem,
E. vzhledem k tomu, že přechod od analogového televizního vysílání k digitálnímu umožňuje uvolnit kapacitu spektra a vyvíjet nové technologie a inovační řešení, což zvýší konkurenceschopnost Evropy v tomto odvětví,
1. zdůrazňuje, že využití interoperabilních technických řešení, která jsou z technologického hlediska neutrální, nabízí způsoby, jak podpořit investice a inovace v tomto odvětví, a tím posílit konkurenci a chránit volbu spotřebitele;
2. souhlasí s tím, že rozšíření digitálních interaktivních televizních služeb v celé EU nevyžaduje závazné technické normy a že zájmy spotřebitele budou nejlépe chráněny, budou-li i nadále podporována opatření zaměřená na standardizaci odvětví a budou-li tyto normy dobrovolně uplatňovány;
3. zdůrazňuje, že vytvoření digitální platformy je nezbytné pro zachování společné zóny veřejných sdělovacích prostředků poté, co se přestanou používat analogové technologie, a vyzývá členské státy, aby prosazovaly zajištění služeb bezdrátové digitální interaktivní televize, které zajišťují příjem ze všech patentovaných platforem;
4. vyzývá členské státy, aby urychlily přechod na digitální televizní vysílání a zohlednily přitom požadavky trhu a topografická a regionální demografická hlediska, a vyzývá členské státy, které dosud nenavrhly národní plán celkového přechodu na digitální televizní vysílání, aby tak učinily do konce roku 2008;
5. zdůrazňuje, že je důležité zajistit technologickou neutralitu a rozvíjet úspěšné obchodní modely;
6. zdůrazňuje, že je důležité, aby poskytovatelé služeb digitálního televizního vysílání mezi sebou uzavírali dobrovolné dohody o stanovení řady společných technických specifikací pro uplatňování norem přijatých Evropským institutem pro normalizaci v telekomunikacích;
7. zdůrazňuje, že s ohledem na příklad na „nezveřejněné patenty“(tzv. submarine patents ), jejichž existence vyšla najevo teprve pět let poté, co se poprvé zavedla domácí multimediální platforma, považuje za rozumné, aby v zájmu zajištění úspěšnosti všech otevřených norem byly licenční poplatky spravedlivé a jasně sdělené již na počátku jejího vývoje;
8. domnívá se, že je nezbytné zajistit ochranu uživatelů, jejich osobních údajů a soukromí, a zdůrazňuje, že je důležité získat důvěru spotřebitele v digitální interaktivní televizní služby;
9. domnívá se, že při přechodu na digitální televizní vysílání je nutné upozornit na nárůst cen přijímačů televizního signálu a na to, jak mohou ovlivnit dostupnost těchto zařízení pro spotřebitele; trvá na tom, aby opatření, která členské státy přijmou a která povedou k rozšíření digitálních televizních interaktivních služeb, byla v souladu s pravidly týkajícími se státní podpory;
10. domnívá se, že vlády členských států jsou schopny stanovit, jakým způsobem je možné využít digitální televizní vysílání pro komunikaci s veřejností a pro poskytování veřejných služeb, a v souvislosti s tím vybízí Komisi, aby prosazovala výměnu osvědčených postupů mezi místními, regionálními a vnitrostátními orgány;
11. vyzývá Komisi a členské státy, aby informovaly veřejnost o budoucím vývoji v oblasti digitálních interaktivních televizních služeb, a poskytovatelům digitálních televizních služeb doporučuje, aby uživatele o stávajících interaktivních službách aktivně informovali;
12. je toho názoru, že koordinace rozvoje digitálního televizního vysílání na úrovni Společenství je nezbytná, pokud mají uživatelé využívat výhod, které nabízí vnitřní trh, a má-li se snížit cena přijímačů televizního signálu a zajistit větší prosazení digitálních interaktivních televizních služeb; naléhavě proto žádá Komisi, aby podpořila členské státy při vypracování společného akčního plánu na úrovni Společenství;
13. žádá Komisi, aby i nadále aktivně prosazovala zavedení otevřených evropských norem pro digitální televizní vysílání ve všech zeměpisných oblastech světa, podporovala mezinárodní spolupráci v této oblasti, a zajistila tak co nejširší přístup k obsahu digitálně vysílaných pořadů;
14. vyzývá členské státy, aby zřídily mechanismy zaručující nediskriminační strukturu elektronických průvodců televizními programy, které uživatele seznámí s nabídkou digitálních služeb.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
2.
10.
2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
45
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Silvia Ciornei, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Rebecca Harms, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Patrizia Toia, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Alexander Alvaro, Pilar Ayuso, Ivo Belet, Avril Doyle, Robert Goebbels, Françoise Grossetête, Erika Mann, Lambert van Nistelrooij, John Purvis, Bernhard Rapkay, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Manuel António dos Santos, Radu Ţîrle
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
4.10.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
20
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Badia i Cutchet, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Věra Flasarová, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Karin Resetarits, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Elisabeth Morin, Nina Škottová, Ewa Tomaszewska
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
