Větší pracovní zátěž EP vyžaduje také více prostředků
Rozpočet
2010-02-25 - 12:46
Europoslanci dnes schválili způsob financování 150 nových pracovních míst, která mají být vytvořena v Evropském parlamentu, a navýšení rozpočtu, ze kterého jsou placeni poslanečtí asistenti.
Vstup v platnost Lisabonské smlouvy přinesl Evropskému parlamentu řadu nových pravomocí a úkolů, ukázalo se však, že nemá dostatek pracovníků, kteří by je řešili.
Noví úředníci by tak měli posílit jak nezávislou administrativu EP, tak jeho politické skupiny nebo pracovat přímo pro europoslance.
Náklady a jejich financování
Celkové náklady na nová „lisabonská místa“ by měly představovat 13,4 milionů eur, tedy 0,8 % rozpočtu EP na rok 2010, který činí 1,6 miliard eur.
Toto navýšení by podle Rozpočtového výboru mělo být kompenzováno snížením rezervy na nemovitosti o 4 miliony eur, což by EP umožnilo dodržet limit ve výši 20 % z celkových správních nákladů na všechny instituce EU, který si sám uložil.
Kvůli těmto dodatečným nákladům, ale také v důsledku předchozích rozšíření a vstupu v platnost jednotného statutu poslanců EP, podle kterého již europoslanci nejsou placeni vládami svých států, ale přímo z rozpočtu EP, je nyní rozpočet Evropského parlamentu napjatý na maximum.
Dnešní hlasování EP je však jen prvním krokem.
Míč je nyní na straně Komise, která by na základě usnesení EP měla připravit návrhu na úpravy rozpočtu, na němž se Evropský parlament bude muset shodnout se zástupci členských států v Radě.
Nové posily
Svým hlasováním dnes poslanci otevřeli cestu pro přijetí 75 nových úředníků do sekretariátu EP.
Dalších 75 jich pak nalezne uplatnění v politických skupinách.
Na zaměstnání asistentů (kteří již nejsou placeni jednotlivými poslanci, ale přímo EP) pak bude mít každý europoslanec vyhrazeno měsíčně o 1500 eur více.
Bude tak moci přijmout více asistentů nebo si vybrat ty s vyšší kvalifikací, kteří jim pomohou dostát novým legislativním pravomocem.
Většina z nových úředníků – celkem 70 – by měla posílit sekretariáty parlamentních výborů, které zkoumají veškeré legislativní návrhy předtím, než se dostanou na plenární zasedání.
Konkrétně pomohou řešit nové úkoly především v oblasti zemědělství, spravedlnosti, vnitřních věcí, financí a hospodářských záležitostí.
Dalších 5 nováčků by pak EP mělo pomoci aktivněji spolupracovat s národními parlamenty, jejichž úloha s Lisabonskou smlouvou také vzrostla.
Jak dodržet 20% limit
Podle rozhodnutí EP z roku 1988 nemohou jeho správní výdaje překročit 20 % celkového rozpočtu EU na administrativu.
EP přitom vychází z finančního výhledu (známého také pod názvem víceletý finanční rámec), neboli víceletého rozpočtu EU.
V souvislosti s dnes schváleným návrhem by přitom podíl EP na celkových správních výdajích EU měl vzrůst z 19,87 % na 19,99 %.
Navzdory tomu, že v roce 1988, kdy byl tento 20% limit stanoven, nikdo nepočítal s dalším rozšířením EU nebo vstupem v platnost jednotného statutu europoslanců, dokázal EP své správní výdaje zatím vždy udržet pod touto hranicí.
Počet členských států se přitom mezitím více než zdvojnásobil (z 12 na 27), v lavicích EP nyní zasedá 736 místo 434 poslanců (a brzy jich bude dokonce 754) a jejich platy již nevyplácejí členské státy, ale přímo EP.
Další kroky
Evropská komise, která coby jediná instituce EU může navrhnout úpravu rozpočtu, by měla v nejbližší době předložit návrh na úpravu rozpočtu Evropského parlamentu na rok 2010.
Rada a EP by jej pak mohly schválit v dubnu.
20100224IPR69474 Návrh EP na úpravu svého rozpočtu Přijatý návrh EP (viz 25. února 2010) Evropský parlament a Lisabonská smlouva Profil zpravodaje ­– Vladimír Maňka (S&D, SK)
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
CS
3
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=CS&id=66
CS
4
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=SK&partNumber=1&language=CS&id=28192
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0017 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
