P7_TA-PROV(2011)0086
Chudoba žen
A7-0031/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o podobě ženské chudoby v Evropské unii ( 2010/2162(INI) )
Evropský parlament,
–
s ohledem na článek 2 a čl.
3 odst.
3 druhý pododstavec Smlouvy o Evropské unii,
–
s ohledem na články 8, 151, 153 a 157 Smlouvy o fungování Evropské unie,
–
s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na ustanovení o sociálních právech a o rovnosti žen a mužů,
–
s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,
–
s ohledem na Mezinárodní pakt Organizace spojených národů o hospodářských, sociálních a kulturních právech z roku 1966,
–
s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen z roku 1979,
–
s ohledem na deklaraci a akční platformu přijaté dne 15. září 1995 na čtvrté světové konferenci o ženách v Pekingu,
–
s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí stanovené Organizací spojených národů v roce 2000, zejména s ohledem na cíl 1 (odstranit extrémní chudobu a hlad) a na cíl 3 (prosazovat rovnost mužů a žen),
–
s ohledem na rezoluci Parlamentního shromáždění Rady Evropy č. 1558 (2007) o feminizaci chudoby,
–
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (přepracované znění) Úř. věst.
L 204, 26.7.2006, s. 23.
,
–
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) Úř. věst.
L 298, 7.11.2006, s. 20.
,
–
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 283/2010/EU ze dne 25. března 2010, kterým se zřizuje evropská facilita mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování Úř. věst.
L 87, 7.4.2010, s. 1.
,
–
s ohledem na návrh závěrů Rady ze dne 30. října 2007 „Přezkum provádění Pekingské akční platformy členskými státy a orgány EU – Ukazatele týkající se žen a chudoby“ (13947/07),
–
s ohledem na zprávu Komise ze dne 3. října 2008 o provádění barcelonských cílů týkajících se zařízení péče o děti předškolního věku ( KOM(2008)0638 ),
–
s ohledem na zprávu Komise o rovnosti žen a mužů 2010 ( KOM(2009)0694 ),
–
s ohledem na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise ke zprávě Komise „Rovnosti žen a mužů“ – 2010 ( SEK(2009)1706 ),
–
s ohledem na sdělení Komise o strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 ( KOM(2010)0491 ),
–
s ohledem na doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise ke sdělení Komise o strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 ( SEK(2010)1079 ) a ( SEK(2010)1080 ),
–
s ohledem na sdělení Komise „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
–
s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 24. března 2010 „Druhý evropský průzkum kvality života: Rodinný život a práce“,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 13. října 2005 o ženách a chudobě v Evropské unii Úř. věst.
C 233 E, 28.9.2006, s. 130.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 obsahující doporučení Komisi pro uplatňování zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy Úř. věst.
C 16 E, 22.1.2010, s. 21.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce Přijaté texty, P6_TA(2009)0371 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 10. února 2010 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii – 2009 Přijaté texty, P7_TA(2010)0021 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o genderových aspektech poklesu hospodářství a finanční krize Přijaté texty, P7_TA(2010)0231 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o hodnocení výsledků plánu pro dosažení rovnosti žen a mužů na období 2006–2010 a doporučení pro budoucnost Přijaté texty, P7_TA(2010)0232 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o úloze žen ve stárnoucí společnosti Přijaté texty, P7_TA(2010)0306 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek Přijaté texty, P7_TA(2010)0365 .
,
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci ( A7-0031/2011 ),
A.
vzhledem k tomu, že podle výše zmíněného rozhodnutí 1098/2008/ES měla opatření v rámci Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení zohledňovat rozdíly v rizicích a míře chudoby a sociálního vyloučení u žen a u mužů; vzhledem k tomu, že 85 milionů Evropanů žije pod hranicí chudoby a 17 % všech žen v sedmadvacítce zemí EU je řazeno mezi obyvatele žijící v chudobě; dále vzhledem k tomu, že v posledních 10 letech se počet žen žijících v chudobě zvýšil vůči počtu mužů zcela neúměrně; vzhledem k tomu, že chudoba rodičů často vede k chudobě dětí a má závažný dopad na jejich pozdější život,
B.
vzhledem k tomu, že Evropská unie čelí rozsáhlé hospodářské, finanční a sociální krizi, která zvláště znevýhodňuje ženy na trhu práce i v jejich osobním životě, neboť ženy mají častěji nejistá zaměstnání, více jim hrozí, že budou propuštěny, a častěji postrádají sociální pojištění; dále vzhledem k tomu, že v době hospodářské recese čelí lidé, kterým již dříve hrozila chudoba a z nichž většinu tvoří ženy, ještě většímu riziku chudoby, což platí zejména pro skupiny, které jsou znevýhodněny i v mnoha jiných oblastech,
C.
vzhledem k tomu, že úsporná opatření, která se nyní zavádějí v celé EU, budou mít obzvlášť negativní dopad na ženy, které dominují veřejnému sektoru jako zaměstnankyně i jako příjemkyně služeb,
D.
vzhledem k tomu, že boj proti chudobě je jedním z pěti měřitelných cílů navržených Komisí v rámci strategie Evropa 2020; vzhledem k tomu, že integrovaný hlavní směr č. 10 strategie Evropa 2020 (Podporovat sociální začlenění a boj proti chudobě) doporučuje, aby jednotlivé členské státy přijaly vlastní politiku na ochranu žen zejména před rizikem chudoby, která by zajistila neúplným rodinám a starším ženám jistotu příjmu,
E.
vzhledem k tomu, že rovnost mezi muži a ženami je zbraní proti chudobě mezi ženami, neboť pozitivně přispívá k produktivitě a hospodářskému růstu a zvyšuje účast žen na pracovním trhu, což má zase mnohé sociální a hospodářské výhody,
F.
vzhledem k tomu, že úroveň zaměstnanosti žen je v průměru 59,1 %; vzhledem k tomu, že průměrný rozdíl v odměňování mužů a žen je stále výrazný, přičemž v celé EU dosahoval v roce 2010 téměř 18 % a v některých členských státech více než 30 %, a vzhledem k tomu, že zásada rovného odměňování mužů a žen je jednou z hlavních zásad zakotvených v evropských smlouvách; vzhledem k tomu, že trh práce rozdělený podle pohlaví má přímý dopad na situaci žen,
G.
vzhledem k tomu, že v 16 členských státech riziko extrémní chudoby u žen vysoce převyšuje riziko extrémní chudoby u mužů,
H.
vzhledem k tomu, že zaměstnání samo o sobě neposkytuje přiměřenou ochranu před extrémní chudobou; vzhledem k tomu, že v důsledku pracovní segregace pracují ve špatně placených zaměstnáních spíše ženy než muži, zatímco ochranu před extrémní chudobou často neposkytuje ani placení příspěvků sociálního zabezpečení,
I.
vzhledem k tomu, že čím déle trvá chudoba se zvláště nízkým příjmem, tím vyšší je riziko, že člověk upadne do stavu permanentní ekonomické nouze a sociálního vyloučení; proto vzhledem k tomu, že opatření boje proti chudobě by neměla být zaměřena pouze na ty, kteří již žijí v extrémní ekonomické nouzi, nýbrž by se měly také snažit o okamžitou prevenci a odstraňování faktorů, které u občanů a zejména u žen vedou k extrémní ekonomické a sociální nouzi,
J.
vzhledem k tomu, že mezi ženami a muži a mezi jednotlivými věkovými skupinami existuje značný nepoměr v množství času vynaloženého na neplacenou práci a v míře každodenního zapojení do péče o druhé; vzhledem k tomu, že největší množství neplacené práce spočívá zejména na ženách,
K.
vzhledem k tomu, že všeobecný přístup k cenově dostupným, kvalitním podpůrným službám, jako jsou například zařízení péče o děti, zařízení péče pro seniory a další závislé osoby, je důležitý z hlediska dosažení rovné účasti žen a mužů na trhu práce i jako prostředek k předcházení vzniku chudoby a snižování jejího výskytu,
L.
vzhledem k tomu, že ve srovnání s celkovou populací čelí starší lidé vyššímu riziku chudoby, která v roce 2008 dosáhla v zemích EU-27 u obyvatel starších 65 let přibližně 19 %; vzhledem k tomu, že starší ženy se nacházejí v obzvlášť obtížné situaci, neboť jejich nárok na důchod je často odvozován od jejich manželského stavu (vdovský či pozůstalostní důchod) a jen zřídka dostávají vlastní přiměřený důchod v důsledku přerušení kariéry, rozdílů v platech mužů a žen i jiných faktorů, což vede k tomu, že ženy jsou více než muži postiženy trvalou, extrémní chudobou (riziko chudoby hrozí 22 % žen starších 65 let ve srovnání s 16 % v případě mužů),
M.
vzhledem k tomu, že ženy, zejména ve venkovských oblastech, jsou častěji než muži zapojeny do neformální ekonomiky, a nejsou tudíž oficiálně vedeny na trhu práce, nebo mají jen krátkodobý pracovní poměr, v důsledku čehož nastávají zvláštní problémy, pokud jde o sociální práva žen včetně práv v době těhotenství, mateřské dovolené a kojení, získání nároku na důchod a účasti na sociálním zabezpečení,
N.
vzhledem k tomu, že chudoba je faktorem spojeným s vyšším rizikem násilí založeného na příslušnosti k pohlaví, které je jednou z hlavních překážek uplatňování rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že domácí násilí často vede ke ztrátě zaměstnání, zdravotním potížím a bezdomovectví, v důsledku čehož se ženy mohou dostat do bludného kruhu chudoby; dále vzhledem k tomu, že obchodování s lidmi je moderní formou otroctví, která do velké míry postihuje ženy a dívky a představuje závažný faktor, jenž vyplývá z chudoby a současné k ní přispívá,
O.
vzhledem k tomu, že veškeré druhy násilí páchaného na ženách jsou jednou z nejrozšířenějších forem porušování lidských práv, která nezná žádné zeměpisné, ekonomické ani sociální hranice; vzhledem k tomu, že tento problém je velmi závažný v EU, kde přibližně 20–25 % žen čelí v průběhu dospělosti fyzickému násilí a více než 10 % žen se stává obětí sexuálního násilí,
P.
vzhledem k tomu, že zdravotně postižené ženy čelí diskriminaci v rodině i ve vzdělávacím systému, jejich pracovní možnosti jsou omezené a sociální dávky, které dostávají, ve většině případů nestačí na to, aby se dostaly z chudoby; vzhledem k tomu, že členské státy proto musejí poskytnout ženám se zdravotním postižením specializovanou péči, kterou potřebují, aby mohly požívat svých práv, a navrhnout opatření ke snadnější integraci těchto žen pomocí doplňkových podpůrných programů,
Q.
vzhledem k tomu, že ženy nesou rostoucí měrou břemeno chudoby, neboť jsou chudobou více ohroženy než muži, zejména kategorie žen se zvláštními potřebami, jako například ženy se zdravotním postižením, starší ženy a neúplné rodiny (především matky samoživitelky a vdovy, které pečují o nezletilé děti), a skupiny nejvíce náchylné k sociálnímu vyloučení, jako např. ženy v romských komunitách, kde práce v domácnosti a péče o děti tradičně přísluší výhradně ženám, takže ženy předčasně opouštějí vzdělávací systém a zaměstnání, a rovněž přistěhovalkyně; vzhledem k tomu, že je zapotřebí zajistit vyhovující pracovní podmínky a ochranu práv, což má pro tyto ženy zásadní význam, např. důstojnou odměnu za práci, mateřskou dovolenou a pracovní prostředí, kde by neexistovala diskriminace,
R.
vzhledem k tomu, že program Progress je určen na podporu účinného uplatňování zásady rovnosti mezi pohlavími a začleňování hlediska rovnosti mužů a žen do politik EU; vzhledem k tomu, že tento program je mimořádně důležitým nástrojem boje proti feminizaci chudoby,
S.
vzhledem k tomu, že střední délka života u žen je o šest let delší než u mužů, jak je patrné ze statistických údajů o EU-27 z roku 2007, podle nichž se muži dožívají 76 let a ženy 82 let; vzhledem k tomu, že tato skutečnost má významné důsledky pro chudobu žen, zejména proto, že ženy mají ve srovnání s muži obtížnější přístup k systémům sociálního zabezpečení a k penzijním systémům,
Feminizace chudoby
1.
domnívá se, že předcházení chudobě žen a snižování jejího výskytu je v souladu s článkem 3 Smlouvy o Evropské unii důležitým prvkem základní zásady sociální solidarity, k níž se Evropská unie hlásí, a předpokládá rovnost žen a mužů, sociální spravedlnost a ochranu a boj proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci;
2.
bere na vědomí, že „feminizace chudoby“ znamená, že ženy jsou chudobou postiženy častěji než muži, chudoba je v jejich případě tíživější, než je tomu mužů, a že chudoba mezi ženami je na vzestupu;
3.
poukazuje na to, že podle ukazatele míry ohrožení chudobou, který používá Eurostat, bylo v roce 2008 v Evropské unii ohroženo chudobou téměř 85 milionů osob a že podle ukazatele hmotné deprivace se odhaduje, že se toto číslo zvýší až na 120 milionů; domnívá se, že z rozhodnutí Rady o ukazatelích chudoby mohou vyplynout nejasnosti týkající se celkového cíle snížení chudoby, tedy vyvést z chudoby a vyloučení do roku 2020 20 milionů osob (jde o snížení o 23,5 % podle ukazatele míry ohrožení chodbou užívaného Eurostatem, ale pouze o 16,7 % podle ukazatele hmotné deprivace); zdůrazňuje, že lidé žijící v chudobě jsou z větší části ženy, což je situace vzniklá v důsledku nezaměstnanosti, nepravidelného zaměstnání, nízkých mezd, důchodů pod úrovní životního minima a velmi častých obtíží při získávání přístupu k vhodným veřejným službám;
4.
zdůrazňuje, že nerovnost mezi muži a ženami znemožňuje zmírňovat chudobu a ohrožuje perspektivy hospodářského a lidského rozvoje;
5.
vyzývá členské státy, aby zařadily do všech politik zaměstnanosti a zvláštních opatření koncept rovnosti pohlaví s cílem zlepšit přístup k pracovním místům, zabránit nadměrnému zastoupení žen v nejistých zaměstnáních, zvýšit trvalou zaměstnanost žen a podporovat pokrok žen v oblasti zaměstnanosti a dále snížit segregaci na trhu práce na základě pohlaví tím, že budou řešeny přímé i nepřímé příčiny;
6.
poukazuje na to, že chudoba žen není jen výsledkem nedávné hospodářské krize, ale důsledkem různých faktorů, včetně stereotypů, existujících platových rozdílů mezi muži a ženami, překážek způsobených nedostatečným sladěním rodinného a profesního života, delší střední délky života u žen a obecně různých typů diskriminace na základě pohlaví, jejímiž oběťmi jsou většinou ženy;
7.
připomíná, že Komise vyhlásila rok 2010 Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení s cílem znovu potvrdit a upevnit politický závazek Unie k dosažení zásadního pokroku v boji proti chudobě a uznat základní práva osob, které žijí v chudobě a v situaci sociálního vyloučení, na důstojný život a plné zapojení se do společnosti;
8.
připomíná, že Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení 2010 měl být nejen mediální kampaní, ale také iniciativou k další podpoře mnohostranné politiky boje proti chudobě a pokročilejších ukazatelů chudoby; žádá proto Komisi, aby kriticky zhodnotila nová opatření, která v této souvislosti přijaly k odstranění chudoby a sociálního vyloučení členské státy;
9.
je toho názoru, že je zapotřebí zachovat jak na evropské úrovni, tak na úrovni jednotlivých států pevné odhodlání k dosažení dalšího pokroku na cestě k rovnosti pohlaví, a to prostřednictvím strategií prosazujících pokyny Komise týkající se rovného postavení žen a mužů, Evropského paktu pro rovnost žen a mužů přijatého Radou Evropy a rámce opatření v oblasti rovného postavení žen a mužů, který uzavřeli evropští sociální partneři;
10.
zdůrazňuje, že rovnost žen a mužů je jedním z předpokladů udržitelného růstu, zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti;
11.
vyzývá Komisi a Radu, aby při vypracovávání politik a opatření pro další fázi metody otevřené koordinace v oblasti sociálního začlenění a sociální ochrany, strategie sociálního začlenění a stěžejní iniciativy „Evropa 2020“ bojující proti chudobě a sociálnímu vyloučení patřičně zohlednily požadavky Parlamentu vyjádřené v jeho usneseních ze dne 15. listopadu 2007 o vyhodnocení sociální reality Úř. věst.
C 280 E, 6.11.2008, s. 463.
, ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji proti chudobě v EU, včetně dětské chudoby Úř. věst.
C 9E, 15.1.2010, s. 11.
, ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce Přijaté texty, P6_TA(2009)0371 .
a ze dne 20. října 2010 o úloze minimálního příjmu v boji proti chudobě a o prosazování společnosti sociálního začleňování v Evropě Přijaté texty, P7_TA(2010)0375 .
a aby do participačního procesu zapojily všechny subjekty;
12.
bere na vědomí sdělení Komise o strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015; vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci odstraňování chudoby a boje proti sociálnímu vyloučení učinily genderové hledisko důležitým prvkem všech společných politik a vnitrostátních programů;
13.
vítá iniciativu Komise „Evropská platforma pro boj proti chudobě“; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci této platformy pomáhaly prosazovat rovnost žen a mužů;
14.
vyzývá Komisi, aby v souladu s uvedenou iniciativou nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě“ posílila evropskou strategii v oblasti sociálního začleňování a ochrany a aby vystupňovala své úsilí zaměřené zejména na zlepšení situace rodičů samoživitelů s cílem umožnit jim důstojný život;
15.
poukazuje na to, že v řadě členských států se v důsledku hospodářské krize nadále zvyšuje nezaměstnanost a zhoršuje sociální situace, která různým způsobem postihuje mladé a starší lidi i muže a ženy a jejich rodiny, a proto vyzývá Evropskou unii a členské státy, aby posílily svůj závazek a přijaly konkrétní opatření k odstranění chudoby a k boji proti sociálnímu vyloučení, zejména chudoby mezi ženami a jejích přímých důsledků pro rodinný život, jelikož chudoba a sociální vyloučení představují porušování lidských práv a dotýkají se přinejmenším jednoho evropského občana ze šesti; vyzývá Komisi a členské státy, aby se zaměřily především na nejohroženější skupiny (neúplné rodiny, rodiny se třemi nebo více dětmi, osoby se zdravotním postižením, etnické menšiny, zejména Romy, osoby žijící v nejvíce znevýhodněných mikroregionech, lidi se sníženou pracovní schopností a mladé lidi bez pracovních zkušeností); je přesvědčen, že k důstojnému životu je zapotřebí přístup ke vzdělání a na trh práce a zapojení se do společnosti; vyzývá Evropskou unii a členské státy, aby zajistily, že budou přijata opatření k odstranění dětské chudoby a že všechny děti budou mít v průběhu života rovné příležitosti;
16.
zdůrazňuje, že integrace žen na trh práce, k níž došlo v posledních desetiletích, znamená, že krize má větší přímý dopad nejen na samotné ženy, ale i na domácnosti, v jejichž případě dochází v případě ztráty zaměstnání žen k výraznému snížení příjmů; zdůrazňuje, že nyní, kdy byly oznámeny rozpočtové škrty, lze očekávat, že se neúměrně zvýší nezaměstnanost žen, neboť ženy jsou nepoměrně více zastoupeny ve školství, zdravotnictví a sociálních službách;
17.
vyzývá Komisi a členské státy, aby ukazatele týkající se žen a chudoby, jež byly vypracovány v souvislosti s pekingskou akční platformou, použily jako nástroj pro sledování dopadu širších politik v sociální a hospodářské oblasti a v oblasti zaměstnanosti na snižování chudoby; vyzývá členské státy, aby nalezly vhodnější metody měření chudoby mezi ženami;
18.
vyzývá Komisi a členské státy, aby v národních zprávách a v každoroční společné zprávě o sociální ochraně a sociálním začlenění uváděly systematické údaje a informace rozdělené podle pohlaví;
19.
vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly nové individuální indikátory pro ženy a chudobu jako nástroj k monitorování dopadů širších politik v sociální a hospodářské oblasti a v oblasti zaměstnanosti na ženy a chudobu;
20.
zdůrazňuje, že za účelem prosazení mechanizmů umožňujících dosáhnout rovnosti žen a mužů ve všech oblastech sociálního, hospodářského a politického života je důležité na základě rozsáhlé konzultace s Evropským parlamentem a s přihlédnutím k názorům sociálních partnerů a občanské společnosti dohodnout se na postupu, který by navazoval na schválení Evropské listiny práv žen;
21.
upozorňuje zejména to, že je nutné dále pokračovat ve výzkumu a analýzách fenoménu „feminizace chudoby“; vyzývá Komisi a Eurofound, aby spolu s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů iniciovaly cílený výzkum, mj. za účelem posouzení dopadu globální krize na ženy;
22.
žádá členské státy, aby zajistily, že všichni, zejména mládež a senioři, budou mít přístup k základní péči;
23.
žádá členské státy, aby zajistily, že starší ženy trpící chorobami typickými pro jejich věk budou mít přístup k preventivní medicíně a diagnostice, které jsou jedním ze způsobů, jak bojovat proti sociálnímu vyloučení a chudobě;
24.
vyzývá členské státy, aby usnadnily přístup k lékařské péči pro přistěhovalkyně, pokud jde o nemoci způsobené odlišnými stravovacími návyky a rituální praxí; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby při vytváření politik v oblasti zdraví přihlížely k problematice prevence a eliminace praktik, které jsou nebezpečné pro zdraví žen a vedou rovněž k sociálnímu vyloučení a chudobě;
25.
vyzývá členské státy, aby zajistily, že genderové politiky a zásady Společenství budou uplatňovány na všech úrovních, tj. na úrovni místní i celostátní;
26.
připomíná, že boj s chudobou a se sociálním vyloučením musí nadále probíhat jak v rámci Evropské unie, tak i mimo ni, aby byl splněn závazek Evropské unie a jejích členských států ohledně dosažení rozvojových cílů tisíciletí OSN do roku 2015;
Boj proti chudobě žen prostřednictvím politiky práce a sociální ochrany
27.
vyzývá členské státy, aby zavedly zvláštní programy na podporu aktivního začleňování nebo opětovného začlenění žen na trh práce a poskytovaly konkrétní možnosti celoživotního vzdělávání zaměřeného na získání dovedností a odborné kvalifikace, jako je emancipace, zvyšování sebevědomí a budování kapacit, které jsou potřebné s ohledem na strategii Evropa 2020, jež klade důraz na projekty a programy ekologické transformace, tj. na odvětví obnovitelných zdrojů energie, vědu a technicky náročná zelená pracovní místa pro nové udržitelné hospodářství; vyzývá k tomu, aby v zájmu zabránění vzniku další nejistoty, které jsou ženy na trhu práce vystaveny, byly při výběru zaměstnanců, kteří mají být propuštěni, zohledňovány rodinné povinnosti a přihlíželo se k tomu, že v mnoha případech mají ženy svěřeny děti do své péče;
28.
poukazuje na značné rozdíly mezi obyvateli venkovských a městských oblastí, pokud jde o přístup k odbornému vzdělávání, zaměstnání a ke kvalitní práci; přikládá značný význam právu všech těchto obyvatel, zejména těch nejmladších a nejohroženějších, na odpovídající vzdělání, včetně odborného nebo vysokoškolského studia, a vyzývá proto členské státy a Komisi, aby tyto skupiny podporovaly prostřednictvím účinného systému aktivních politik a vhodných opatření zaměřených na odborné vzdělávání s cílem umožnit jim, aby se rychle přizpůsobily požadavkům na trhu práce;
29.
poukazuje na to, že sociální ochrana, politiky týkající se trhu práce a sociální politika významně přispívají ke snižování rozsahu a trvání hospodářského poklesu tím, že stabilizují pracovní trhy a spotřebu, a upozorňuje dále na to, že systém sociální ochrany je stabilizačním faktorem jak v souvislosti s příjmy, tak i výdaji;
30.
považuje aktivní politiku zaměstnanosti (např. školení při zaměstnání, odborné vzdělávání a přípravu) za velmi důležitý faktor prevence chudoby a proces, v němž hrají zásadní úlohu sociální partneři; je navíc toho názoru, že aktivní politika zaměstnanosti (např. pracovní zkušenosti mladých lidí, chráněné dílny a pracoviště) také zásadním způsobem zajišťuje rovnováhu pracovního trhu, rozšiřuje možnosti přístupu na trh práce a přispívá k zachování zaměstnanosti v případě znevýhodněných skupin;
31.
zdůrazňuje, že je třeba vytvořit transparentní regulační rámec pro atypické formy pracovního poměru s cílem zajistit řádné pracovní podmínky a důstojnou odměnu za práci, vzhledem k tomu, že možnost nalézt zaměstnání je hybnou silou boje proti chudobě;
32.
domnívá se, že integrace žen na trh práce je klíčem k boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje, že velký význam má vytváření nových míst, podpora další odborné přípravy a vzdělávání pro ženy žijící na hranici chudoby a pomoc při hledání zaměstnání;
33.
bere na vědomí, že mezi ekonomickou nerovností a závislým postavením žen existuje přímá vazba a že stále existují nerovnosti mezi muži a ženami, pokud jde o přístup ke vzdělání, o rodinné povinnosti a o zajištění rodinných příjmů, a vyjadřuje politování nad tím, že stále existuje rozdíl v platech mezi oběma pohlavími, který má negativní následky;
34.
zdůrazňuje, že v případě ztráty zaměstnání je riziko, že se nepodaří získat další zaměstnání, vyšší u žen a že je také pravděpodobnější, že budou při náboru do zaměstnání v nevýhodě, neboť více žen je zaměstnáno na základě nejistých smluv nebo smluv na zkrácený úvazek, aniž by si takovou smlouvu zvolily, nebo proto, že jsou ženy i nadále postiženy mzdovými nerovnostmi;
35.
poukazuje na to, že podle zvláštního průzkumu Eurobarometru nazvaného „Rovné postavení žen a mužů v EU v roce 2009“ převládá v Evropě všeobecný názor, že je zapotřebí snížit rozdíl v platech mezi ženami a muži;
36.
vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci strategie Evropa 2020 učinily nezbytná opatření k odstranění nerovností mezi ženami a muži v oblasti zaměstnanosti; rozhodně vybízí k tomu, aby bylo stanoveno jako cíl snížit každoročně rozdíl v odměňování žen a mužů o 1 % s cílem snížit tento rozdíl o 10 % do roku 2020 a zajistit, aby ženy pobíraly po dobu zákonné mateřské dovolené plný plat, jak Parlament doporučuje ve svém postoji ze dne 20. října 2010 Postoj Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 týkající se návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň ( P7_TA(2010)0373 ).
, které se týká této otázky, jelikož tím lze přispět k odstranění nerovností mezi muži a ženami v zaměstnání; zdůrazňuje dále, že ke zvýšení zastoupení žen v politických, hospodářských a podnikových orgánech s rozhodovací pravomocí je nadále zapotřebí pozitivní diskriminace;
37.
konstatuje, že podnikatelky mají horší přístup k úvěrům, což představuje velkou překážku jejich profesního rozvoje a ekonomické nezávislosti a je v rozporu se zásadou rovného zacházení;
38.
vyzývá politické činitele EU i jednotlivých členských států, aby své politické kroky k omezení negativního dopadu hospodářské krize opírali o analýzu pracovního trhu rozlišenou podle pohlaví a o systematická genderová hodnocení a posuzování jejího dopadů;
39.
vyzývá Komisi, aby pokračovala v iniciativách, které mají za cíl identifikovat neformální ekonomiku a kvantifikovat „ekonomiku života“ za pomoci genderových přístupů v souladu s projektem Evropské komise „Překročit HDP“; vyzývá členské státy, aby ženám a mužům, kteří se starají o staré, nemocné nebo zdravotně postižené příbuzné, a starším ženám, které dostávají zvláště nízké důchody, vyplácely přiměřené sociální dávky;
40.
vyzývá Komisi, aby přezkoumala stávající legislativu týkající se uplatňování principu stejné odměny za stejnou práci pro muže a ženy, jak Parlament žádal ve svém usnesení ze dne 18. listopadu 2008 Úř. věst.
C 16E, 22.1.2010, s. 21.
(legislativní podnět vyzývající Komisi k předložení odpovídajícího návrhu do konce roku 2009);
41.
zdůrazňuje, že klíčový význam má reforma makroekonomických, sociálních a pracovněprávních předpisů, aby byla zaručena ekonomická a sociální spravedlnost pro ženy, aby byly přezkoumány metody určování míry chudoby a rozvíjeny strategie na podporu spravedlivého rozdělení bohatství, aby byl zajištěn minimální příjem a důstojné mzdy a důchody, aby bylo vytvořeno větší množství kvalitních pracovních míst pro ženy spojených s patřičnými právy, aby bylo ženám a dívkám umožněno využívat kvalitních veřejných služeb a aby bylo zkvalitněno poskytování sociálních a komunálních služeb, včetně jeslí, mateřských škol a ostatních forem předškolního vzdělávání, denních center, volnočasových, rodinných a mezigeneračních center provozovaných na obecní úrovni, které by měly být cenově dostupné a přístupné pro ženy i muže stejně jako pro mladší i starší občany a měly by být kompatibilní s prací na plný úvazek;
42.
vyzývá členské státy, aby vytvořily poradní centra, která by se zaměřovala na zjišťování případů vykořisťování pracujících žen, jež je jednou z hlavních příčin chudoby a sociálního vyloučení, a na boj proti tomuto vykořisťování;
43.
vyzývá členské státy, aby jako nástroj boje proti chudobě zvážily reformu ociálních systémů s cílem zavést individualizovaný nárok na důchod a účast v systému sociálního zabezpečení za účelem odstranění situace, kdy je výdělečně činný partner ve výhodě, zaručit stejný nárok na důchod pro všechny;
44.
vyzdvihuje pozitivní účinek rovnosti mezi muži a ženami na hospodářský růst; poukazuje na to, že se na základě výsledků řady studií odhaduje, že pokud by hodnoty zaměstnanosti, práce na částečný úvazek a produktivity byly u žen stejné jako u mužů, vzrostl by HDP o 30 %, což by bylo přínosem nejen pro ekonomiku jako celek, ale rovněž by se snížilo riziko chudoby, které mnoha ženám hrozí;
45.
vyzývá Komisi a Radu, aby vzhledem k velmi vysokému riziku přenosu trvalé chudoby z rodičů na jejich děti, což může významně oslabit možnost těchto dětí vést lepší život, co nejdříve vytvořily a realizovaly strategii, která by snížila dětskou chudobu do roku 2012 na polovinu a zastavila spirálu chudoby obecně; zdůrazňuje proto, že je třeba zařadit jednotlivá práva dětí do všech politik a opatření EU, což umožní monitorovat a hodnotit kroky přijaté s cílem ukončit dětskou chudobu, stanovit a vytvořit prioritní opatření, posílit sběr údajů a dále rozvíjet společné ukazatele na úrovni EU; je přesvědčen, že v této souvislosti je nezbytné usnadnit samoživitelům vstup a návrat na trh práce a s ohledem na problémy, s nimiž se setkávají neúplné rodiny, přijmout pro ně opatření v oblasti sociální péče a zajistit také konkrétní podporu pro mnohočlenné rodiny; domnívá se, že dětem z chudých rodin, v nichž nikdo nepracuje, se musí dostat zvláštní pozornosti a podpory, aby se v budoucnosti předešlo vzniku chudoby;
46.
žádá příslušné orgány jednotlivých členských států, aby přezkoumaly svou přistěhovaleckou politiku s cílem odstranit strukturální překážky, které stojí v cestě plné účasti migrantů na trhu práce, aby shromáždily údaje o pokroku, jehož bylo dosaženo v boji proti diskriminaci ohrožených skupin, a posoudily dopad výdajových škrtů v oblasti přístupu ke zdravotní péči, vzdělávání a sociální ochraně;
47.
bere na vědomí rozhodnutí Rady ze dne 17. června 2010 o tom, že stanovení vlastních cílů týkajících se snížení počtu osob, jimž hrozí chudoba nebo vyloučení, bude ponecháno na členských státech ve spolupráci s regiony, a to na základě jednoho nebo několika ze tří ukazatelů, které Rada odsouhlasila; domnívá se, že členským státům, které se rozhodnou využít pouze ukazatele „domácnosti bez zaměstnané osoby“, hrozí, že budou systematicky opomíjet problémy, jako je chudoba v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání, energetická chudoba, chudoba rodičů samoživitelů, dětská chudoba a sociální vyloučení; naléhavě žádá členské státy, aby nezneužívaly toho, že si mohou samy zvolit ukazatel, ke stanovování méně ambiciózních cílů v boji proti chudobě; upozorňuje na problémy, s nimiž se setkávají miliony důchodců v Evropě ve snaze vyjít s nedostatečným důchodem a pokrýt zvláštní potřeby související s věkem, a to zejména kvůli vysokým nákladům na léky a lékařskou péči; zdůrazňuje, že školní a vysokoškolské vzdělání pro nejohroženější skupiny musejí být prioritním cílem, v souvislosti s nímž si musí každý členský stát stanovit své cíle;
48.
upozorňuje, že vzhledem k tomu, že rovnoprávná a plnohodnotná účast na hospodářském, politickém a společenském životě by měla být považována za právo a probíhat na individuálním základě, měly by politiky aktivního sociálního začleňování využívat k odstraňování chudoby a sociálního vyloučení komplexní přístup, a to zejména tak, že pro všechny zajistí neomezený přístup ke kvalitním sociálním službám a ke službám obecného (hospodářského) zájmu;
49.
zdůrazňuje, že jako součást boje proti chudobě, dětské chudobě a sociálnímu vyloučení je zapotřebí vypracovat na úrovni členských států vhodné politiky zaměřené na integraci do pracovního procesu a na odbornou přípravu, a to spolu se zvláštními daňovými opatřeními pro rodiny samoživitelů;
50.
zdůrazňuje, že je zapotřebí přijmout opatření proti diskriminaci, pokud jde o příležitosti na trhu práce a o mzdovou politiku, a to jak na úrovni jednotlivých členských států, tak i na evropské úrovni;
51.
vyzývá Komisi, aby podrobně prostudovala překážky, které brání zapojení do společnosti, jako jsou např. energetická chudoba, finanční vyloučení a potíže s přístupem k informačním a komunikačním technologiím (IKT);
52.
zdůrazňuje, že k tomu, aby byl boj s chudobou účinný, je důležité koordinovat politiky zaměřené na boj s nezaměstnaností a sociálním vyloučením na všech úrovních veřejné správy;
53.
vyzývá členské státy, aby usnadnily přístup ke vzdělávacím programům a programům odborné přípravy pro přistěhovalce a příslušníky etnických menšin, jelikož to usnadní jejich účast na trhu práce;
Sladění rodinného a pracovního života u žen, které žijí v chudobě nebo jsou ohroženy chudobou
54.
vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby učinily nezbytná opatření, jež by podpořila slaďování pracovního a soukromého života, aby ženy ohrožené chudobou měly možnost věnovat se svému povolání na základě plného úvazku, nebo aby zajistily přístup k práci na částečný úvazek mj. i díky využívání reverzibilních částečných úvazků v obdobích, kdy se věnují péči o závislé osoby;
55.
zdůrazňuje, že v chudobě žije jedna třetina neúplných rodin v Evropě;
56.
vyzývá členské státy, aby ve spojitosti s uvedeným postupem novelizace směrnice Rady 92/85/EHS přijaly nezbytná opatření k tomu, aby se zabránilo propouštění pracovnic v průběhu těhotenství a mateřství; vyzývá členské státy, aby přijaly aktivní opatření s cílem zabránit diskriminaci těhotných žen na trhu práce a další opatření k zajištění toho, aby mateřství nemělo negativní vliv na právo pracujících žen na důchod a aby výše těchto důchodů nebyla ovlivněna tím, že čerpaly mateřskou dovolenou;
57.
připomíná členským státům, že poskytování odpovídající péče o děti je základem rovnosti žen a mužů na trhu práce; lituje, že cílů stanovených na zasedání Evropské rady v Barceloně v roce 2002, podle nichž má být do roku 2010 zajištěna péče o předškolní děti pro nejméně 90 % dětí od 3 let až do začátku školního věku a pro nejméně 33 % dětí mladších 3 let, nebylo zdaleka dosaženo; vyzývá Radu a členské státy, aby obnovily a splnily své závazky vztahující se ke splnění barcelonských cílů v oblasti zajištění cenově i jinak dostupné a kvalitní péče o děti a aby zpracovaly nové cíle v oblasti péče o závislé osoby; vyzývá proto členské státy, aby zlepšily dostupnost služeb veřejných zařízení pro péči o děti, zejména na základě finanční podpory péče o děti, a tato zařízení zdokonalily a poskytly podnikům pobídky ke zřizování vlastních zařízení;
58.
vyzývá členské státy k přijetí cílených opatření, kterými by ženám ve znevýhodněném prostředí zajistily spravedlivý přístup k veřejnému zdravotnictví, zejména k primární zdravotní péči (včetně ochrany matek a dětí) dle definice Světové zdravotnické organizace, ale také ke gynekologické a porodnické péči, k důstojnému bydlení, justici, vzdělávání, odborné přípravě, celoživotnímu vzdělávání, sportu a kultuře, čímž se předejde předčasnému ukončení školní docházky a usnadní se plynulý přechod ze školy na trh práce;
59.
vyzývá členské státy, aby přijaly vhodná opatření na podporu matek mladších dvaceti let, které často obtížně hledají zaměstnání a žijí v chudobě v důsledku svého nezřídka nízkého vzdělání a kvůli sociálním předsudkům;
Boj proti chudobě starších žen
60.
zdůrazňuje, že tam, kde jsou systémy sociálního zabezpečení založeny na zásadě trvalého placeného zaměstnání, hrozí ženám, zejména ženám ve vyšším věku, riziko chudoby více než mužům; poukazuje na to, že ženy kvůli přerušením pracovní činnosti v některých případech nesplňují tuto podmínku a že jsou kvůli diskriminaci na trhu práce znevýhodněny, a to zejména kvůli rozdílům v platech, mateřské dovolené, práci na částečný úvazek nebo v důsledku přerušení nebo ukončení práce proto, aby mohly vykonávat rodinné povinnosti, nebo proto, že pracovaly v podniku svého manžela, zejména v obchodě a v zemědělství, aniž by pobíraly plat a měly sociální pojištění; vyzývá vlády členských států, aby poskytly výchově dětí uznání a aby zajistily, že se toto období bude započítávat do práva na důchod, což by ženám umožnilo pobírat plný důchod; doporučuje, aby členské státy zajistily, aby byl ženám poskytován přiměřený důchod;
61.
vyzývá členské státy, aby učinily opatření, která by ženám zajistila spravedlivý přístup k důchodovému systému a systému sociálního zabezpečení, a zároveň by zohlednila, že se ženy dožívají vyššího věku, a aby v zájmu snížení rozdílů v důchodech mezi ženami a muži zajistily důsledné uplatňování zásady rovného zacházení se ženami a muži v rámci systémů důchodového pojištění;
62.
vyzývá členské státy, aby ženám, které pečují o nemocné, starší nebo zdravotně postižené členy rodiny, a starším ženám, které pobírají obzvláště nízký důchod, poskytovaly přiměřené dávky sociálního zabezpečení;
Vliv násilí založeného na pohlaví na riziko vzniku chudoby
63.
poukazuje na to, že násilí páchané na ženách, které se dotýká obětí a pachatelů bez ohledu na věk, vzdělání, příjem či společenské postavení, je na úrovni Evropské unie dosud závažným problémem, má vzrůstající dopad na riziko marginalizace a vzniku chudoby a sociálního vyloučení a může být překážkou finanční nezávislosti žen, udržení dobrého zdravotního stavu a přístupu na pracovní trh a ke vzdělání; znovu žádá Komisi, aby vyhlásila Evropský rok boje proti násilí páchanému na ženách;
64.
vyzývá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k řádnému zachycení, analýze a studiu faktorů, které vedou k domácímu násilí, aby bylo možné neprodleně formulovat politiky prevence a řešení následků tohoto násilí, jako je poskytnutí přístřeší pro ženy bez domova, které se staly obětí domácího násilí;
65.
zdůrazňuje, že je nutné zvýšit evropské úsilí o vymýcení obchodování s lidmi a sexuálního vykořisťování díky užší soudní a policejní spolupráci; naléhá na členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k odstranění škodlivých zvyků, postojů a tradic, včetně mutilace ženských pohlavních orgánů, předčasných a nucených sňatků a zločinů ve jménu cti;
66.
vyzývá členské státy, aby vytvořily národní plány boje proti všem formám násilí na ženách, pokud takové plány již neexistují, a aby zajistily průběžné systematické sledování pokroku při provádění opatření, zaručily nejvyšší standardy legislativy s ohledem na boj proti násilí, které páchají muži na ženách, a poskytly přiměřené finanční prostředky na podporu a ochranu obětí násilí v rámci předcházení chudobě a snižování jejího výskytu;
67.
dále uznává, že nalezení smysluplných řešení problému chudoby žen může být jednou z cest, jak omezit násilí založené na příslušnosti k pohlaví, neboť chudým ženám hrozí špatné zacházení častěji;
68.
zdůrazňuje, že je velice důležité, aby orgány na celostátní, regionální a místní úrovni aktivně pomáhaly ženám, které se staly obětí násilí založeného na příslušnosti k pohlaví, znovu vstoupit na trh práce, a to za použití nástrojů, jako je Evropský sociální fond (ESF) a program PROGRESS;
69.
vyzývá členské státy, aby přijímaly opatření respektující specifika obou pohlaví, kterými budou řešit nejen problémy týkající se chudoby v důsledku nedostatečného příjmu, ale také otázky účasti na kulturním, společenském a politickém životě a v sociálních sítích;
Sociální dialog a občanská společnost v boji proti chudobě žen
70.
zdůrazňuje, že v boji proti chudobě žen je důležitý strukturovaný sociální dialog; v této souvislosti poukazuje na to, že je nutné zdokonalit systémy pro účast v ženských organizacích, jiných nevládních organizacích a příslušných zainteresovaných subjektech a v občanské společnosti obecně a pro spolupráci s nimi;
71.
domnívá se, že skutečný dialog by měl usilovat o to, aby se příslušníci nejvíce znevýhodněných skupin mohli spolu s vnitrostátní a unijní správou navzájem informovat o svých postojích a přispívat k překonání extrémní chudoby na základě poskytování konkrétních příkladů nejlepších postupů na evropské úrovni v této oblasti;
72.
vyzývá Komisi, aby zachovala příděl finančních prostředků, které mohou organizace občanské společnosti použít k boji proti chudobě žen a ke zmírňování jejích dopadů;
Zajištění finančních prostředků jako prostředek boje proti chudobě
73.
zdůrazňuje, že strukturální fondy, zejména Evropský sociální fond, jsou důležitým nástrojem pro pomoc členským státům v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení; vyzývá členské státy, aby na základě spolufinancování poskytly větší podporu službám, jako jsou například zařízení péče o děti nebo o seniory a závislé osoby, a to i formou testování nových modelů organizační a finanční spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem a nových pravidel této spolupráce; vyzývá členské státy, aby zajistily, že vyčleněné prostředky budou využívány spravedlivě a řádně;
74.
zdůrazňuje význam rozvoje právní koncepce společného jmění, aby byla plně uznána práva žen v zemědělském sektoru, aby tyto ženy měly nárok na plnou sociální ochranu a aby jejich práce byla uznávána; zdůrazňuje kromě toho, že je nutno novelizovat nařízení o Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) Nařízení Rady (ES) č 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst.
L 277, 21.10.2005, s. 1).
, aby bylo možné – jak je tomu již nyní v případě Evropského sociálního fondu (ESF) – v programovém období 2014–2020 přijímat aktivní opatření na podporu žen, což bylo možné v předchozích obdobích, avšak nikoli v současném, a což bude mít velmi blahodárný účinek na zaměstnanost žen ve venkovských oblastech;
75.
vítá vytvoření evropského nástroje mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování; v tomto ohledu žádá, aby byla učiněna specifická opatření – zejména opatření technické pomoci a podpůrná opatření – zaměřená na zajištění lepší dostupnosti mikrofinancování pro ženy, které mají obtíže se vstupem na trh práce nebo které se chtějí stát samostatně výdělečně činnými osobami nebo chtějí založit vlastní mikropodniky;
o
oo
76.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států.
