Plenární zasedání 22.-23. června
Instituce
2011-06-21 - 13:51
22.-23.6. se v Bruselu odehrává plenární zasedání EP Poslanci Evropského parlamentu se během bruselského plenárního zasedání 22.-23. června budou věnovat zejména ekonomické správě, ochraně práv spotřebitelů a budoucnosti společné zemědělské politiky.
Dále budou hlasovat o jmenování Maria Draghiho předsedou Evropské centrální banky, jednat o několika zprávách týkajících se regionální politiky a vyjádří své názory na klíčová témata Evropské rady.
V našem speciálu věnovaném plenárnímu zasedání se postupně dozvíte všechny podrobnosti o jednáních a hlasováních.
20110617FCS21625
Newsletter : Plenární zasedání EP 22.-23. června 2011 v Bruselu
Plenární zasedání EP 22.-23.6.
Ekonomické záležitosti na plenárním zasedání
Měsíce usilovného vyjednávání o ekonomických záležitostech ("six-pack") právních předpisů by mohly být uzavřeny ve čtvrtek na plenárním hlasování.
Těchto šest legislativních textů má za cíl zvrátit klesající spolupráci při stanovování hospodářských pravidel v EU.
Po celou dobu diskusí mezi politickými skupinami a členskými státy se střetávaly mezi sebou o tom, jak nejlépe navrhnout nové zákony.
Závěrečné hlasování o nových celoevropských spotřebitelských právech v EU
Právo spotřebitele v celé EU změnit do dvou týdnů názor na nákup zboží přes internet na dálku stejně jako jasnější pravidla pro udávání cen při prodeji přes internet patří mezi hlavní výhody nových pravidel na ochranu spotřebitele, na základě dohody uzavřené mezi Parlamentem a Radou o aktualizaci směrnice o právech spotřebitele.
Parlament bude hlasovat o jmenování Maria Draghiho předsedou ECB
Hospodářský a měnový výbor doporučil 15. června Maria Draghiho na post předsedy Evropské centrální banky.
Toto rozhodnutí ještě musí potvrdit Evropský parlament hlasováním v plénu, naplánovaném na 23. června.
Jmenování pana Draghiho je také na programu Evropské rady.
Rozpočet 2012: udržet investice, které pomohou Evropě vymanit se z krize
Klíčové investice do vzdělávání, sociálního začlenění, snížení chudoby a znalostní společnosti musí proběhnout bez prodlení, říká návrh usnesení Rozpočtového výboru k návrhu rozpočtu předloženému Evropskou komisí na rok 2012.
Bude-li podpořeno celým Parlamentem, stane se toto usnesení mandátem pro poslance pro první kolo jednání o rozpočtu s Radou a Komisí dne 11. července.
Jak by mohla vypadat budoucí společná zemědělská politika
Vylepšená zemědělská politika EU, která by zajistila bezpečné dodávky potravin, ochranu životního prostředí, nová pracovní místa a obnovitelné zdroje energie, je cílem nastíněným zemědělským výborem v návrhu usnesení , který rovněž žádá, aby byla zachována současná úroveň výdajů rozpočtu EU na zemědělství.
Poslanci podporují zachování pomoci regionům
Zajistit, aby budoucí politika hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU byla financována v míře odpovídající důležitosti úkolů, je společným jmenovatelem pěti nelegislativních zpráv Výboru pro regionální rozvoj.
Rozprava na jednání pléna ve čtvrtek 23. června se zaměří na zjednodušení přístupu k pomoci, účinnější kontroly, zlepšení přeshraniční spolupráce a případné rozšíření okruhu regionů přijímajících pomoc.
Příspěvek Parlamentu k summitu EU
Poslanci ve středu v debatě se zástupci Rady a Komise vyjádří své názory na klíčová témata Evropské rady, která se koná 23. - 24. června.
Návrh pořadu jednání Přímý přenos jednání Schůze výborů, tiskové konference a další události EuroparlTV Audiovizuální oddělení EP
Nová pravidla na ochranu spotřebitelů: velký krok směrem k opravdovému vnitřnímu trhu
Nová směrnice posílí práva spotřebitelů ©BELGA_ANP_LexVanLiesenhout Ve čtvrtek 23. června budou poslanci v plénu hlasovat o novém návrhu směrnice o právech spotřebitelů.
Po tvrdých vyjednáváních se nakonec Evropský parlament, Rada EU a Evropská komise shodly na kompromisu pro pravidla, která by lépe chránila spotřebitele a zajistila jasné společné podmínky pro společnosti soutěžící na jednotném trhu.
Co tato pravidla znamenají pro spotřebitele v praxi?
Podle zpravodaje Andrease Schwaba (ELS, Německo): "Je to výhra jak pro spotřebitele, tak pro byznys.
Přiblížili jsme se o velký krok k opravdu společnému evropskému vnitřnímu trhu".
Co evropští spotřebitelé získali?
Spotřebitel má 14 dní na to, aby změnil svůj názor na jakýkoli nákup mimo obchodní prostory (nákup on-line, telefonicky nebo e-mailem, podomní prodej) a od nákupu odstoupil .
14-denní lhůta začíná běžet od okamžiku, kdy kupující zboží obdrží.
Pokud zákazník zboží vrátí, musí být peníze zaplacené za zboží vráceny do 14 dnů od odstoupení od nákupu.
Pokud prodávající kupujícího neinformuje o právu na vrácení zboží, má kupující na vrácení zboží jeden rok.
Zboží musí být prodávajícím dodáno do 30 dnů , trvá-li dodání déle, kupující může objednávku zrušit.
Za ztrátu nebo poškození během přepravy odpovídá prodávající .
Konec skrytých poplatků a zákaz předem zaškrtnutých pop-up políček, zvyšujících nenápadně cenu.
Při nákupu online se na konci celého procesu objeví pop-up okno s konečnou cenou .
To bude kupující muset zaškrtnout, aby tak mohl nákup dokončit.
Veškeré poplatky, které vzniknou po přijetí této konečné ceny, musí hradit prodávající.
Před čím směrnice spotřebitele nechrání?
Kupující musí zaplatit náklady na vrácení zakoupeného zboží (u zboží velkých rozměrů, jako je nábytek nebo lednička, se musí náklady na případné vrácení stanovit již při prodeji).
Na digitální zboží , jako je hudba, filmy, nebo software, se právo odstoupení od koupě nevztahuje.
Toto zboží se považuje za prodané v momentě kdy ho kupující začne stahovat (download).
Právo odstoupení od koupě se nevztahuje ani na zboží vyrobené na zakázku , například na šaty na míru, nebo na pohovku vytvořenou podle zákazníkových specifických požadavků.
Pokud chce zákazník zrušit službu , musí zaplatit za tu část služeb, kterou už využil.
Pokud se například klient chce dát rozvést a najme si právníka, má na rozmyšlenou jen 3 dny, poté při odstoupení od smlouvy bude muset zaplatit za čas, který právník na jeho případu strávil do doby odstoupení od smlouvy.
Další postup:
Po hlasování o kompromisním textu na plenárním zasedání 23. června musí být nová legislativa ještě formálně schválena Radou.
Poté budou členské země 2 roky na uvedení směrnice do praxe.
Kompromisní návrh směrnice (anglicky) Směrnice o právech spotřebitelů zjednodušuje nákupy přes internet Tisková zpráva po hlasování ve výboru (anglicky) Tisková zpráva po jednaní EP s Radou (anglicky)
Kam s ním?
Je potřeba vyřešit otázku radioaktivního odpadu
Romana Jordan Cizelj Po jaderné katastrofě v Japonsku je veřejnost na otázky jaderné bezpečnosti mimořádně citlivá.
Jednu důležitou součást jaderné debaty tvoří otázka ukládání radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva jaderných elektráren.
Zpráva slovinské poslankyně Romany Jordan Cizelj (ELS) o bezpečném nakládání s vyhořelým palivem a s radioaktivním odpadem říká, že by se měla uplatňovat zásada "kdo znečišťuje, ať platí".
Poslanci Evropského parlamentu budou tuto zprávu projednávat během středečního plenárního zasedání a hlasovat o ní budou ve čtvrtek.
Romana Jordan Cizelj nám v rozhovoru v době, kdy se zpráva projednávala ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, přiblížila své názory na zacházení s radioaktivním odpadem, na to, jaké by měly být bezpečnostní standardy, kdo je za co odpovědný, a kdo by měl za co platit.
Po havárii jaderné elektrárny v Japonsku se jaderná bezpečnost stala tématem číslo jedna dnešních dnů.
Vy sama vidíte nějaká rizika ve způsobu, jakým v současnosti zacházíme s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem?
Největším rizikem týkajícím se jaderného odpadu v Evropě je vlastně sociální riziko.
Nazvala bych to rizikem odpovědnosti.
V Evropě se většinou vypořádáváme s nízko nebo středně radioaktivním materiálem, ale ne s vysoce radioaktivním.
Myslím, že to není moc zodpovědné, hlavně proto, že i pro vysoce radioaktivní odpad máme technická řešení.
Vysoce radioaktivní odpad je v této chvíli ukládán v místech, která nejsou konečným, ale jen dočasným řešením.
Vyhořelé palivo většinou skladujeme v blízkosti reaktorů.
Takže je sice bezpečně uloženo, ale v konečném úložišti bude bezpečnostní stupeň o hodně vyšší.
Základem naší odpovědnosti jsou nejvyšší možné bezpečnostní standardy v konečných úložištích.
Je to zodpovědnost těch, kteří utvářejí veřejné mínění, odpovědnost veřejnosti a, samozřejmě, odpovědnost politiků, kteří by se měli postarat o odpovídající legislativní rámec.
Zdá se, že pro dlouhodobé skladování radioaktivního odpadu nemáme žádné opravdové řešení.
Jaké hlavní bezpečnostní standardy pro zacházení s odpadem navrhujete?
Je pravdou, že nemáme žádné řešení pro konečné odstranění vysoce radioaktivního odpadu.
Blízko k němu jsou Finsko a Francie.
Myslím, že je správné, abychom se bavili o společné evropské legislativě, která by tlačila členské státy k tomu, aby něco opravdu dělaly.
Řekla bych, že hlavní charakteristikou standardů jsou používání nejnovějších technologií, silný a nezávislý regulátor, odpovídající lidské zdroje a odpovídající finanční zdroje.
Směrnice samozřejmě obsahuje mnohem více bodů, protože potřebujeme také důvěru veřejnosti, a to nejen v odborníky, ale také v politiky.
Proto směrnice zahrnuje i transparentnost a určitý způsob zapojení veřejnosti.
Kdo by podle Vás měl zaplatit náklady na zacházení s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem?
Jsem zastánkyní obecného evropského principu " kdo znečišťuje, ať platí ".
Myslím si, že je nezbytné, abychom tento princip uplatňovali i v tomto případě.
Podávám pozměňovací návrh, který znamená mnohem více než princip "kdo znečišťuje, ať platí": zhodnocení nákladů, sledování, kontroly, pravidelné zprávy Komisi, a zapojení národních parlamentů.
Jak zabránit tomu, aby se kvůli vyšším standardům v EU vyvážel takovýto odpad do třetích zemí?
Komise navrhuje zákaz vývozu jaderného odpadu.
To je jedna možnost.
Druhá možnost je, že povolíme vývoz pouze do zemí, které mají stejné bezpečnostní standardy jako Evropská unie.
Třetí možnost, a toho by mělo být dosaženo tak jako tak, je, že budeme aktivnější v mezinárodním společenství a pokusíme se prosadit vysoké bezpečnostní standardy i na mezinárodní úrovni, zejména pak v zemích sdružených v Mezinárodní agentuře pro atomovou energii.
26. května Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku odhlasoval, že by členské země měly mít dovoleno vyvážet svůj radioaktivní odpad do zemí mimo EU, pokud bude tento odpad zpracován v souladu s novými bezpečnostními pravidly EU.
Zpráva o bezpečném nakládání s vyhořelým palivem a s radioaktivním odpadem Tisková zpráva po hlasování ve výboru (anglicky) Romana Jordan Cizelj: profil poslankyně Evropského parlamentu
Bas Eickhout: EU by měla do roku 2020 snížit své emise CO2 o 30%
poslanec Bas Eickhout Do konce roku 2011 by se EU měla shodnout na snížení svých emisí skleníkových plynů do roku 2020 o 30% oproti roku 1990.
To přispěje k dosažení cíle OSN omezit globální oteplování na 2 stupně Celsia.
Podpoří to také hospodářský růst a vytvoří miliony nových pracovních míst, říká nizozemský poslanec za Zelené Bas Eickhout, který navrhl příslušné usnesení.
Před jednáním v plénu nám poskytl rozhovor.
Mnohé státy EU zažívají kvůli hospodářské krizi těžké časy.
Dalo by se tvrdit, že není zrovna správná chvíle na představení nákladných návrhů na snížení emisí.
Proč je potřeba se na 30% snížení dohodnout již letos?
Už v roce 2009 EU vypouštěla o 17% emisí skleníkových plynů méně než v roce 1990, částečně v důsledku hospodářského poklesu.
Odhady ukazují, že v našem systému obchodování s emisemi CO2 bude přebytek ve výši 2,4 miliard povolenek.
Navíc absolutní náklady pro splnění našeho 20% cíle od přijetí klimaticko-energetického balíčku v roce 2008 značně klesly.
Přechod na 30% snížení by přinesl mnoho výhod: zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva, nižší náklady na dovoz energie a miliony dalších pracovních míst.
To jsou jen některé z důvodů, proč bychom se měli na 30% snížení emisí dohodnout už letos
Pokud přijmeme tvrdší klimatické normy než naši konkurenti, jak může Evropská unie zůstat konkurenceschopná?
Právě tím, že přijme náročnější normy: ty povedou k podpoře hospodářského růstu, přinesou našim občanům zdravotní výhody a vytvoří miliony pracovních míst.
Během posledních měsíců tato tvrzení dokázalo několik různých výzkumných institucí.
Samozřejmě během přechodu na Evropu přátelskou ke klimatu budeme muset urychlit inovace a zavádění ekologických technologií a pomoci členským zemím najít největší potenciál úspory energie pro dosažení těchto cílů.
Skutečná otázka tedy zní: jak můžeme zůstat konkurenceschopní, pokud zůstaneme u fosilních paliv a zastaralého 20% cíle?
Jak ovlivní tvrdší klimatické cíle životy obyčejných Evropanů?
Ambicióznější politiky v oblasti klimatu zlepší díky zvýšení kvality ovzduší i zdraví evropských občanů.
To povede například k nižšímu výskytu astmatu a dalších respiračních chorob.
Kromě toho přísnější cíle v oblasti klimatu povzbudí průmysl v EU, který se stane méně náročným na zdroje.
Pouze taková ekonomika je životaschopná v dlouhodobém horizontu a může vytvářet pracovní místa, která naši občané potřebují.
Myslíte si, že členské státy v Radě budou s 30% snížením emisí souhlasit?
Vyzýváme Komisi, aby předložila legislativní návrh posunující cílové snížení na 30%.
Podporuje to stále více členských států, včetně Velké Británie, Španělska a Dánska.
Kromě toho odvážnější politiku v oblasti klimatu žádá i stále více firem.
Takže teď na tahu Rada.
Návrh usnesení bude projednán ve středu 22. června, hlasování proběhne během červencového plenárního zasedání.
Zpráva o analýze možností snížení emisí skleníkových plynů o více než 20 % Tisková zpráva po hlasování ve výboru (anglicky) Bas Eickhout: profil poslance Evropského parlamentu Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Evropská agentura pro životní prostředí vydává zprávu za rok 2010
Hospodářská správa: Parlament potvrzuje svou pozici před Evropskou radou
Poslanci požadují větší transparentnost a důraznější sankce Na plenárním zasedání ve čtvrtek přijal Evropský parlament své stanovisko k balíčku šesti zpráv na téma hospodářské správy.
Ve schválené pozici se objevilo mnoho nových pravidel, které mají vyšší ambice než původní návrh Komise.
Mezi ně patří více transparentnosti, silnější automatické výstrahy a automatické sankce, stejně jako nové pokuty.
Politické skupiny nalevo od středu nicméně varují, že to nová pravidla jsou příliš úsporná.
Části balíčku, zejména ustanovení týkající se posílení stability a růstu, prošly pouze slabou většinou, protože skupiny S&D, Zelení a GUE/NGL hlasovaly proti.
Podle nich se opatření příliš zaměřují na fiskální kontrolu a dávají pouze malý prostor pro důležité investice potřebné k dlouhodobému růstu a zaměstnanosti.
Texty zabývající se prevencí makroekonomické nerovnováhy (přehřátí ekonomiky) byly schváleny pohodlnou většinou.
Přijaté texty budou nyní (před Evropskou radou, která se koná ve dnech 23. - 24. června) poskytnuty ministrům financí a hlavám států, jako oficiální stanovisko EP.
Zároveň bude tato pozice tvořit páteř rozhovorů mezi europoslanci a členskými státy, které budou v blízké době probíhat s cílem dosáhnout konečné dohody co nejdříve.
Důležité body z hlasování
Přijaté texty obsahují mnohá zlepšení, která poslanci vyjednali v průběhu posledního jednání s maďarským předsednictvím minulý týden.
Naopak nezahrnují návrhy ze zasedání ECOFIN v pondělí, protože je zpravodajové považují za nedostatečné.
Mezi novými body jsou:
zvýšení využití hlasování obrácenou kvalifikovanou většinou (RQMV), pro zautomatizování vydávání varování a sankcí.
To platí zejména v případě varování v situaci, kdy členský stát nepřijal žádné opatření k nápravě zjištěné makroekonomické nerovnováhy
zvýšení transparentnosti tím, že bude zveřejňováno více textů a diskuzí, než se dříve předpokládalo.
Také zapojením Evropského parlamentu a národních parlamentů v členských státech, které vedou k odpovědnosti své vlády.
uvedení "evropského semestru" v právních textech, čímž se zvýší právní význam tohoto postupu
zvýšení pravomocí pro Komisi, díky zvýšení množství jí poskytovaných informací, oproti původnímu předpokladu a monitorovací mise do členských států.
nová pokuta (0,5% HDP) za podvodné statistiky týkající se údajů o schodku a dluhu
trest formou úročených vkladů (0,1% HDP) v případě, že členský stát nebude jednat podle doporučení k nápravě makroekonomické nerovnováhy
zvýšení nezávislosti statistických úřadů
více informací o ukazatelích, které se používají pro kontrolu makroekonomické nerovnováhy, aby se zajistilo, že Komise nesleduje pouze čistě hospodářské ukazatele, ale má také na paměti sociální rozměr
zachování sociálního dialogu a mzdových vyjednávání
ustanovení týkající se přezkumu eurobondů (Eurosecurities).
Do konce roku 2011 Komise připraví zprávu a případné legislativní návrhy
Nevyjasněné otázky v balíčku opatření
Ačkoli o nich zatím neexistuje žádná závazná dohoda s členskými státy, následující body jsou také zahrnuty v textech přijatých ve čtvrtek poslanci:
zatím neexistuje dohoda o možnosti automatického vydávání varování vůči členským státům, které přehlížejí upozornění Komise o překročení výdajů.
Automatické varování je zahrnuto v přijatém textu, neboť to je považováno za klíčové pro případnou možnost uložení sankcí a tudíž to může znamenat zásadní podnět pro členskou zemi k nápravě situace.
Vložená formulace zmírňuje dopad německo-francouzské dohody z Deauville, která má zajistit i nadále kontrolu nad rozhodováním Komise v otázce sankcí za neplnění pravidel
slyšení ministrů financí v EP.
Text přijatý na plenárním zasedání hovoří o "nabídnutí možnosti dotyčnému členského státu, (...)zúčastnit se výměny názorů"
zmínka o potřebě studovat při posuzování příčin makroekonomické nerovnováhy situaci v zemích s aktuálním vysokým přebytkem obchodní bilance (např. Německo), stejně jako státy se zápornou obchodní bilancí (země s vysokým dovozem) Videozáznam rozpravy (viz 22.06.2011) Corien Wortmann-Kool (EPP, NL) - profil zpravodajky Diogo Feio (EPP, PT) - profil zpravodaje Elisa Ferreira (S&D, PT) - profil zpravodajky Carl Haglund (ALDE, FI) - profil zpravodaje Sylvie Goulard (ALDE, FR) - profil zpravodajky Vicky Ford (ECR, UK) - profil zpravodajky Tisková zpráva po hlasování výboru (19.04.2011)
Zemědělská politika po roce 2013: zelenější, spravedlivější, konkurenceschopnější
Zpravodaj Albert Dess Europoslanci požadují zachování současné úrovně výdajů rozpočtu EU na zemědělství do roku 2020 v zájmu bezpečnosti potravin, ochrany životního prostředí, vytváření nových pracovních míst a zajištění konkurenceschopného evropského zemědělství.
Cílem usnesení je předem upozornit na pozici Parlamentu vůči nadcházející reformě společné zemědělské politiky (SZP), která probíhá souběžně s jednáním o víceletém rozpočtu EU na období 2014 - 2020.
V reakci na fámy o snížení pomoci poskytované z druhého pilíře poslanci zopakovali, že podporují poskytnutí adekvátních finančních prostředků také pro rozvoj venkova.
"Hlasování vyslalo komisaři (Dacian Cioloş) jasný signál a já doufám, že Komise bude mít naše názory na paměti a začlení je do konečného legislativního návrhu," řekl Albert Dess (EPP, DE), který usnesení připravil.
Zelenější SZP
Pokud je prvořadým úkolem zemědělské politiky poskytovat zároveň bezpečné, vysoce kvalitní potravinářské výrobky a přispívat k ochraně životního prostředí a obnovitelným zdrojům, pak musí být poskytnuty adekvátní prostředky, které by pobízely zemědělce k využívání moderních technik šetrných k životnímu prostředí, říkají europoslanci.
Přímé platby zemědělcům by měly být více navázané na "zelenější opatření" (nízké emise CO2, nízká spotřeba energie).
Na celoevropské úrovni by měl být zaveden pobídkový systém, 100% financovaný z peněz EU, který by poskytoval podporu zemědělcům, kteří používají zemědělské postupy zaměřené na dosažení udržitelnějších výrobních systémů.
Spravedlivější rozdělení finančních prostředků z EU
Financovaní zemědělství by mělo být rozděleno spravedlivěji mezi jednotlivé členské státy a různé druhy zemědělců.
Parlament navrhuje, aby každá země EU v budoucnu obdržela určitý minimální procentní podíl průměrné úrovně přímých plateb v EU.
Europoslanci schvalují zavedení horní hranice přímých plateb na zemědělce, ale zdůrazňují, že nová pravidla musí vzít v potaz velikost, způsob práce a úroveň ochrany životního prostředí k každém jednotlivém podniku.
Aby se zabránilo zneužívání veřejných peněz, měly by být přímé platby vyhrazeny pro "aktivní zemědělce", tj. ty, kteří skutečně půdu využívají pro výrobu.
Stabilita: spekulace, krizové řízení a vyjednávací síla zemědělců
Poslanci se domnívají, že boj proti spekulacím se zemědělskými komoditami a extrémní volatilita cen vyžaduje řešení na globální úrovni, aby byla zaručena větší stabilita pro zemědělce a zajištění dodávek potravin pro širokou veřejnost.
Parlament navrhuje celosvětový systém hlášení zemědělských zásob, který by pomohl v boji proti spekulacím se zemědělskými komoditami.
Mléko
Ve snaze zajistit bezpečné dodávky mléka poslanci požádali Komisi, aby sledovala trh s mlékem a aby použila dostatečné politické nástroje pro mléko a mléčné výrobky i po roce 2015.
Současný systém kvót bude odstraněn v roce 2014.
Další kroky
Nelegislativní usnesení bylo přijato aklamací.
Komise předloží svůj návrh legislativního balíčku v na podzim a Evropský parlament bude spolurozhodovat - společně s Radou - o konečném obsahu právních předpisů.
Návrh usnesení Sdělení Komise: Budoucnost SZP po roce 2020 Tisková zpráva o hlasování ve výboru (25.05.2011) - v AJ Schválený text bude k dispozici zde (viz 23.06.2011) Videozáznam rozpravy (viz 22.06.2011)
CS
1
PHOTO
20110616PHT21517.jpg
CS
2
PHOTO
20110621PHT22060.jpg
CS
3
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-06-2&language=CS
CS
4
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=cs
CS
6
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/en/home.aspx
CS
7
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
CS
8
PHOTO
20110519PHT19732.jpg
CS
9
LINK
/document/activities/cont/201106/20110616ATT21551/20110616ATT21551EN.pdf
CS
10
LINK
/cs/headlines/content/20110322FCS16061/6/html/Sm%C4%9Brnice-o-pr%C3%A1vech-spot%C5%99ebitel%C5%AF-zjednodu%C5%A1uje-n%C3%A1kupy-p%C5%99es-internet
CS
11
LINK
/cs/pressroom/content/20110614IPR21334/html/Consumer-rights-deal-overwhelmingly-endorsed-by-Internal-Market-Committee
CS
12
LINK
/cs/pressroom/content/20110607IPR20822/html/Breakthrough-in-consumer-rights-negotiations
CS
13
PHOTO
20110401PHT16850.jpg
CS
16
LINK
/members/public/geoSearch/view.do;jsessionid=41D251A515011084DED7595A063E4482.node2?language=CS&partNumber=1&country=SI&id=28291
CS
17
PHOTO
20110621PHT22054.jpg
CS
19
LINK
/cs/pressroom/content/20110523IPR19955/html/Climate-EU-should-cut-CO2-by-30
CS
20
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=CS&id=96725
CS
21
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=CS&body=ENVI
CS
23
PHOTO
20110621PHT22056.jpg
CS
24
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?session=last&currentSei=SEI3&language=en
CS
25
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=28167
CS
26
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=96977
CS
27
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=28308
CS
28
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=96683
CS
29
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=97137
CS
30
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=CS&id=96949
CS
32
PHOTO
20110621PHT22048.jpg
CS
34
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0672:FIN:cs:PDF
CS
36
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
37
LINK
http://www.europarl.europa.eu/wps-europarl-internet/frd/vod/player?session=last&currentSei=SEI3&language=en
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0214 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR20015 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0219 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101129STO02048 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110418IPR18102 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0202 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19949 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
