KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0370/2005
28.
11.
2005
ZPRÁVA
o jmenování Mortena Louise Levysohna členem Účetního dvora
(C6‑0340/2005 – 2005/0812(CNS))
Výbor pro rozpočtovou kontrolu
Zpravodaj:
José Javier Pomés Ruiz
PE 364.894v03-00
OBSAH
1.
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
PŘÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS MORTENA LOUISE LEVYSOHNA............................................4
PŘÍLOHA 2: ODPOVĚDI MORTENA LOUISE LEVYSOHNA NA DOTAZNÍK................6
POSTUP....................................................................................................................................
1.
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o jmenování Mortena Louise Levysohna členem Účetního dvora
( C6‑0340/2005 – 2005/0812(CNS) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na čl.
247 odst.
3 Smlouvy o ES a čl.
160b odst.
3 Smlouvy o Euratomu, podle nichž Rada konzultovala návrh s Parlamentem ( C6‑0340/2005 ),
– vzhledem k tomu, že na schůzi Výboru pro rozpočtovou kontrolu dne 24. listopadu 2005 proběhlo slyšení kandidáta Rady navrženého na funkci člena Účetního dvora a byla posouzena kvalifikace kandidáta vzhledem ke kritériím stanoveným v čl.
247 odst.
2 Smlouvy o ES a článku 160b Smlouvy o Euratomu,
– s ohledem na článek 101 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu ( A6‑0370/2005 ),
1. vyjadřuje kladné stanovisko ke jmenování Mortena Louise Levysohna členem Účetního dvora;
2. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, a pro informaci Účetnímu dvoru, ostatním orgánům Evropských společenství a kontrolním úřadům členských států.
PŘÍLOHA 1 : ŽIVOTOPIS MORTENA LOUISE LEVYSOHNA
Osobní údaje:
Narozen 31. března 1949 v Kodani;
ženatý: sňatek s Kirsten M.
Søgaard Levysohnovou, rozenou Nielsenovou, dne 14. prosince 1974;
2 děti, narozené 1975 a 1977.
Vzdělání:
Absolvoval právnickou fakultu univerzity v Kodani (1972).
Profesionální kariéra:
2002 –
Člen Evropského účetního dvora; jeden ze zpravodajů skupiny auditorů IV, která je odpovědná za audit vlastních zdrojů, bankovní činnosti, správních výdajů orgánů a institucí EU; v roce 2005 zvolen předsedajícím skupiny IV.
Člen skupiny CEAD (koordinace, hodnocení, věrohodnost, vývoj) (2002–2005) a výboru pro vnitřní audit Účetního dvora (2003–2005); zastupující člen administrativního výboru Účetního dvora (2004–).
1995 – 2001
Asistent generálního auditora v NAOD (Národní kontrolní úřad Dánka); od roku 1999 rovněž zástupce generálního auditora.
Do roku 1999 asistent generálního auditora odpovědný za celkové plánování a řízení finančního auditu.
Od roku 2000 odpovědný zejména za finanční audit a výkonnostní audit na ministerstvu obrany, ministerstvu pro daňové záležitosti a ministerstvu výživy, zemědělství a rybolovu, včetně účtů mezi dánským státem a EU.
Odpovědný za hodnocení a spolupráci s orgány interního auditu a za právní služby a metodiku auditu.
Styčný úředník mezi úřadem NAOD a Evropským účetním dvorem a styčný úředník mezi úřadem NAOD a mezinárodní radou auditorů NATO.
1985 – 1995
Ředitel úřadu NAOD (jmenován dne 1. června 1986), člen výkonné skupiny úřadu NAOD.
Vedoucí sekretariátu, mezirezortní plánování a auditorské úkoly, finanční audit a hlavní kontroly zejména na ministerstvu sociálních věcí, ministerstvu vnitra a ministerstvu životního prostředí.
1974 – 1985
Vedoucí oddělení úřadu NAOD.
1972 – 1974
Vedoucí odboru na ministerstvu spravedlnosti, úřad veřejného správce majetku.
Jeden rok vojenské služby v armádě a na úřadu hlavního prokurátora pro vojenské záležitosti.
Další úkoly prováděné současně s činností v úřadu NAOD:
1989–2001 auditor Dánské královské chronologické sbírky v Rosenborgu a Amalienborgu.
Předseda a člen několika výborů a pracovních skupin souvisejících s finančním auditem, auditem dotací a řízením vládních agentur.
V letech 1996–1998 byl členem pracovní skupiny pro „evropské směrnice pro implementaci auditních standardů organizace INTOSAI“.
(Skupina byla vytvořena kontaktním výborem nejvyšších kontrolních institucí Evropské unie a podávala mu zprávy.)
Přednášková a publikační činnost:
V období 1982–1995 přednášel na škole pro auditory na obchodní škole v Kodani.
Často přednášel o tématech souvisejících s auditem např. „Evropské směrnice pro implementaci auditních standardů organizace INTOSAI“ na estonském nejvyšším kontrolním úřadě SAI v říjnu 2000.
Vydal kompendium „Základní rysy státních prostředků a účetní systémy“, 1994, a různé články, např. „Zásady správné praxe veřejného auditu“ v EUROSAI, 6/1999.
PŘÍLOHA 2 : ODPOVĚDI MORTENA LOUISE LEVYSOHNA NA DOTAZNÍK
Plnění povinností
1.
Jaký je Váš názor na kritiku DAS, kterou Parlament vyjádřil ve své zprávě o udělení absolutoria za rok 2003 a v pracovních dokumentech k semináři o finančním řízení?
Jsem obecně velmi nakloněn iniciativám Parlamentu na zlepšení finančního řízení v EU, která vedla k podnětu Komise na plán činnosti.
Koncept DAS se vyvinul z konceptu, který byl založen výhradně na výsledku globálního vzorku, v koncept, ve kterém reálný vzorek potvrzuje výsledek systémového auditu.
Tyto dva pilíře se navzájem podepírají a jsou oba nezbytné.
Ve svém stanovisku k jednotnému auditu (č. 2/2004) Účetní dvůr reagoval kladně na žádost Parlamentu o koherentnější kontrolu a systém auditu s větším zaměřením na fungování dozorčího a kontrolního sytému.
Současné pojetí DAS se vyvíjelo během několika let.
Je to však trvalý proces, který stále ještě pokračuje a v současné době se uzpůsobuje na DAS 2005.
Komise uvítala přístup systémové analýzy Účetního dvora a obecně nezpochybňovala celkové závěry Dvora o účtech a uvítala zásady a doporučení ve stanovisku k „jednotnému auditu“.
Jsem tedy toho názoru, že vývoj DAS pokračuje.
Účetní dvůr však musí i nadále naslouchat a posuzovat nové myšlenky Parlamentu.
Souhlasím s tím, že Účetní dvůr by měl vyjasnit, jak použil výsledky získané „jinými auditory“ a výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů.
Výše uvedené zdroje informací tvoří dva pilíře konceptu DAS pro období 2002–2004 a jako takové byly zohledněny, kdykoli měl Účetní dvůr k dispozici podstatné informace.
Je však důležité vzít na vědomí, že prohlášení GŘ nejsou sama o sobě důkazem o auditu, nýbrž prohlášeními zástupců managementu.
Parlament vyzval Účetní dvůr, aby zlepšil prezentaci globálního prohlášení o věrohodnosti a specifického oceňování tím, že poskytne podrobnější popis výhrad a slabin v jednotlivých odvětvích a členských státech.
Nedávno vydané výroční zprávy obsahovaly některé velmi podrobné informace o řádnosti v různých odvětvích a obsahovalaypřílohy, které poskytují informace o kvalitě a o úrovni implementace požadovaných systémů řízení a kontroly v jednotlivých členských státech v oblasti zemědělství a strukturálních fondů.
Účetní dvůr by však měl pokračovat ve zlepšování svých metod pro poskytování lepších informací.
Účelem DAS a výroční zprávy by mělo být, aby Účetní dvůr poskytoval hodnocení celkové situace.
Další podrobnosti by bylo možno lépe vysvětlit ve zvláštních zprávách.
Problematika týkající se účasti národních kontrolních úřadů (NAI) na posilování transparentnosti a odpovědnosti na úrovni členských států se vyvíjí v kontaktním výboru nejvyšších kontrolních úřadů.
Odkazuji rovněž na svou odpověď na otázku č. 6.
Obecně řečeno jsem rozhodným příznivcem zlepšení dialogu mezi Účetním dvorem a Parlamentem.
2.
Jak může Účetní dvůr přispět k utváření pozitivních představ o Evropské unii v očích evropských občanů?
Existuje lepší způsob, jak předkládat zprávy Účetního dvora a jak je učinit pro veřejnost srozumitelnější?
Podle Smlouvy o ES je úkolem Účetního dvora podávat zprávy o příjmech a výdajích EU.
Zprávy Účetního dvora by měly přispívat k:
· podpoře kultury podávání zpráv a finanční odpovědnosti v orgánech EU a
· posílení evropské politické kultury přispěním do živé a informované diskuse o využívání veřejných prostředků na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU.
K udržení vysoké úrovně důvěryhodnosti musí zprávy Účetního dvora poskytovat vyvážený pohled na kontrolovanou oblast a prováděné audity musí odpovídat mezinárodním auditním standardům.
Účetní dvůr průběžně rozvíjí své vnitřní pokyny pro provádění auditů a podávání zpráv.
S cílem zvýšit transparentnost a usnadnit přístupnost a srozumitelnost metod používaných při vypracovávání zpráv obsahují nyní internetové stránky Účetního dvora část, která vysvětluje přístup k auditu a poskytuje informace o pracovním programu, politice a standardech auditu, spolupráci s úřadem OLAF, evropských směrnicích pro implementaci auditních standardů organizace INTOSAI a glosář z oblasti auditu.
Po dobu několika let Národní kontrolní úřad Dánska používal styl prezentace, podle níž by zprávy o auditu měly vždy obsahovat otázky auditu, které jsou stručně vyčísleny na začátku zprávy, spolu s odpovídajícím seznamem odpovědí ze závěrů.
Pokládám to za velmi jasný s čtivý způsob prezentace výsledků auditu a mám dojem, že podobná praxe se stále více používá ve shrnutích Účetního dvora.
V budoucnu bych si dovedl představit každoroční zvláštní zprávu týkající se hospodaření s prostředky EU založenou na analýze cílů a výsledků uvedených ve výroční zprávě o činnosti a v prohlášeních generálních ředitelů.
Pro provádění tohoto typu auditu je však podmínkou, aby výroční zpráva obsahovala adekvátní informace o cílech stanovených v rámci každé oblasti politiky a o dosažených výsledcích a rovněž příslušné ukazatele řízení a informační systémy řízení.
3.
Jaké by měly být hlavní rysy řádného finančního řízení v jakékoli veřejné službě?
Jsem toho názoru, že hlavní rysy řádného finančního řízení spočívají, stručně řečeno, v existenci:
1. jasně definovaných cílů, strategií a úkolů sdělených všem úrovním zaměstnanců instituce;
2. jasně definované oblasti odpovědnosti pro všechny zaměstnance instituce;
3. účinného, koherentního a transparentního systému vnitřní kontroly, který zajišťuje, že transakce jsou zákonné a správné a finanční rozhodnutí jsou přijímána v souladu se zásadou hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
Sem patří i spravedlivý a odpovědný přístup k zaměstnancům;
4. účinného informačního systému řízení, který poskytuje vedení spolehlivé informace o dosažených výsledcích a o zdrojích, které instituce použila, a umožňuje tím rozhodování a plánování;
5. transparentnosti podávání zpráv a zveřejňování výsledků a zlepšení, kterých instituce dosáhla, a rovněž výsledků práce prováděné službami vnitřního auditu a všech požadovaných zlepšení.
4.
Účetní dvůr má podle Smlouvy pomáhat Evropskému parlamentu při výkonu jeho pravomocí při kontrole plnění rozpočtu.
Jak byste charakterizoval své povinnosti týkající se podávání zpráv Evropskému parlamentu a zejména parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu?
Pokud by Parlament vyzval Účetní dvůr, aby vypracoval zprávu o nějaké sféře vzbuzující pochyby, jak byste na takovou výzvu reagoval?
Povinností kteréhokoli člena Účetního dvora je být Parlamentu nápomocen při výkonu jeho pravomocí kontroly plnění rozpočtu.
Hlavním příspěvkem Účetního dvora je v tomto směru výroční zpráva Účetního dvora o účtech předložených Komisí a ostatními orgány.
Budu i nadále přispívat k výročnímu prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti a budu velmi pečlivě posuzovat připomínky Parlamentu během postupu udělování absolutoria.
Ve všech zprávách (ať již výročních nebo zvláštních) se budu snažit, aby zprávy Účetního dvora poskytovaly Parlamentu jasné, přesné a vyvážené sdělení, které by Parlamentu pomáhalo při výkonu jeho kontrolních pravomocí.
Budu samozřejmě i nadále přispívat ke spolupráci mezi Účetním dvorem a Výborem pro rozpočtovou kontrolu poskytováním odpovědí na jeho otázky a prováděním prezentací.
Co se týká výzvy Parlamentu Účetnímu dvoru, aby vypracoval zprávu o nějaké sféře vzbuzující pochyby, byl bych nakloněn tomu, aby se na takový požadavek reagovalo kladně.
5.
Jak jistě víte, Komise provádí v současné době revizi svého finančního nařízení.
Jaké zlepšení by mohla tato změna přinést?
Víte o nějakém?
V březnu 2005 Účetní dvůr přijal stanovisko k návrhu nařízení, které stanoví podrobná pravidla pro provádění finančního nařízení Rady.
V červenci 2005 byl Účetní dvůr požádán, aby poskytl stanovisko, které se v současnosti koncipuje, k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady č. 1605/2002, jež stanoví finanční nařízení platné pro souhrnný rozpočet Evropských společenství.
Finanční nařízení stanoví řádné hospodaření s prostředky EU.
Poslední revize v roce 2002 byla rozsáhlá a zavedla mnoho nových ustanovení, která podporovala reformu Komise.
Je důležité, aby všechny další revize neoslabily tato ustanovení, nýbrž aby zachovávaly stabilitu z hlediska základních zásad, konceptů a struktury finančního nařízení.
Dvě hlavní oblasti, kterých se má plánovaná revize finančního nařízení a prováděcích pravidel dotknout, jsou zadávání veřejných zakázek a řízení dotací.
Podle Komise je jedním z cílů současné revize zlepšení účinnosti a transparentnosti ve správě zjednodušením řízení smluv a dotací, zejména pokud se jedná o malé částky.
Co se týká veřejných zakázek, je hlavním cílem plánované revize transpozice nové směrnice pro veřejné zakázky (č. 2004/18/ES) ze strany Komise tak, aby se používaly stejné standardy pro instituce Společenství jako pro členské státy.
V zásadě bych uvítal iniciativu, která by zjednodušila administrativu a vytvořila lepší rovnováhu mezi rizikem a kontrolou.
Je však důležité, aby výsledkem zjednodušení nebyly zbytečně komplikované předpisy.
Mnoho výjimek z rozpočtových zásad (jednotnost, všeobecná platnost, roční cyklus atd.) by rovněž mohlo administrativu ještě více komplikovat.
Vítám myšlenku jasnosti a posílení pravidel pro vybírání pohledávek.
To je v souladu se zvláštní zprávou Účetního dvora č. 3/2004 o vybírání nepravidelných plateb podle společné zemědělské politiky.
6.
Jakou roli by mohly sehrát vnitrostátní kontrolní úřady, aby pomohly zajistit řádné používání finančních prostředků ze zdrojů EU, které jsou čerpány v jejich zemích?
Podle čl.
248 odst.
3 Smlouvy o ES se audity v členských státech provádějí v součinnosti s vnitrostátními orgány kontroly účetnictví a nemají-li tyto orgány potřebné pravomoci, v součinnosti s příslušnými vnitrostátními místy.
Účetní dvůr a vnitrostátní orgány kontroly účetnictví členských států spolupracují se vzájemnou důvěrou při uznávání vzájemné nezávislosti.
80 % výdajů EU je vynaloženo pod společným řízením Komise a členských států.
Zatímco Komise prošla rozsáhlou reformou, v členských státech k takovým zlepšením vždy nedošlo.
Poslední výroční zpráva Účetního dvora potvrzuje, že doposud existují vážné nedostatky v systémech kontroly v členských státech, i když se jejich rozsah a důsledky v jednotlivých zemích liší.
Účetní dvůr vydal své stanovisko č. 2/2004 týkající se „jednotného modelu auditu“ inspirované připomínkami Parlamentu během udělení absolutoria za rok 2000.
Účetní dvůr zdůraznil význam vytvoření koherentního rámce vnitřní kontroly Společenství se společnými standardy pro provádění kontrol.
Stanovisko Účetního dvora později následoval plán činnosti Komise a pracovní dokument o „vyhodnocení mezer“.
Za použití těchto dokumentů jako odrazového můstku, stejně jako pracovních dokumentů pro finanční seminář (část III), bych si dokázal představit scénář, podle kterého by národní kontrolní úřady vydávaly roční prohlášení a zprávu o věrohodnosti účetnictví a legalitě a řádnosti podkladových operací, které se odesílají vnitrostátním parlamentům.
Pokud by se přijaly výhody takového postupu, bylo by možno použít prohlášení vydaná NAI ve výročních zprávách o činnosti Komise.
Ačkoli se od NAI neočekává, že budou podávat zprávy orgánům EU, mohly by být pro tento účel použity, protože zprávy NAI jsou obvykle veřejně přístupné.
NAI jsou v situaci příhodné k tomu, aby přispěly ke zlepšení systémů vnitřní kontroly ve svých vlastních zemích.
Příklady můžeme nalézt v paralelních auditech používání strukturálních fondů a ve zprávách o finanční správě EU (mj. národních kontrolních úřadů Nizozemska, Spojeného království a Dánska).
Příkladem, který bych rád uvedl, je také zpráva dánského NAI dánskému parlamentu o správě Evropského sociálního fondu v Dánsku.
Jsem přesvědčen, že schůze kontaktního výboru, která se bude konat v prosinci ve Stockholmu, bude mít pozitivní dopad na vytvoření rámce pro další spolupráci mezi NAI a evropskými orgány a já osobně tento vývoj podporuji.
7.
Máte představu o jakýchkoli změnách vnitřní organizace Účetního dvora, které by mohly zefektivnit jeho fungování?
Účetní dvůr nedávno přijal návrh na provedení předběžného přezkumu.
Z tohoto hlediska bude první fáze spočívat v samovyhodnocení.
V trvalém rozvoji struktury a postupů Účetního dvora to pokládám za velmi kladný krok Velkého zlepšení výkonnosti však již bylo dosaženo zavedením nového jednacího řádu, který vstoupil v platnost od roku 2005.
Tento nový jednací řád umožnil zrychlit přijímání zpráv Účetního dvora a měl by poskytovate více času na hlavní úkoly Účetního dvora a na aktuální zvláštní zprávy.
V souvislosti s tím bych si uměl představit, že Účetní dvůr vytvoří novou samostatnou auditní skupinu pro výkonnostní audity, která se bude skládat z trvalých členů a oddělení s odbornými zaměstnanci.
Další možností by mohlo být, že v každé ze čtyř stávajících auditních skupin a ve skupině CEAD by byl člen odpovědný za řádné finanční řízení.
Podle mého názoru by vytvoření specializovaného prostředí pro výkonnostní audit posílilo a dále rozvinulo koncept Účetního dvora pro provádění výkonnostních auditů.
Ve skupině IV, jíž předsedám, v současné době rozvíjíme nový postup pro kontrolu kvality a vytvořili jsme nové nástroje pro podávání zpráv o prováděné práci.
To jsou iniciativy, které jsem po svém zvolení předsedou skupiny v lednu 2005 uvedl v chod a které mají zlepšit kvalitu zpráv o auditu, následných kroků a plánování.
Nezávislost
8.
Jak byste charakterizoval Vaši povinnost uchovat si nezávislost při plnění pracovních úkolů a jak si konkrétně představujete uplatnění této zásady v praxi?
Čl.
247 odst.
2 Smlouvy o ES uvádí, že členové Účetního dvora musí „poskytovat veškeré záruky nezávislosti“.
V čl.
247 odst.
4 se rovněž uvádí, že členové Účetního dvora vykonávají svou funkci zcela nezávisle a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
Mám za to, že Smlouva vyžaduje dva stupně nezávislosti;
· skutková nezávislost
· nezávislost navenek.
Jinak řečeno, členové musí být nezávislí a musí se jevit jako nezávislí.
Budu se i nadále vyhýbat situacím, které by mohly ohrozit mou nezávislost a profesionální úsudek, jako je např. přijetí jakéhokoli zaměstnání nebo funkce v jakémkoli jiném veřejném nebo soukromém subjektu, či účast v jakékoli finanční nebo politické činnosti, která by mohla ovlivnit mou nezávislost.
Kromě toho se nebudu zapojovat do jakékoli činnosti, ať již v mém profesním nebo v soukromém životě, která by se jevila jako činnost ovlivňující můj úsudek a dala by vznik pochybám týkajícím se mé nezávislosti ve funkci člena Účetního dvora.
9.
Mohl byste Evropskému parlamentu poskytnout podrobné informace o Vašich nedávných i současných podnikatelských aktivitách, finančních a politických zájmech a postojích a o jakýchkoli jiných závazcích, které by mohly způsobit střet s Vašimi budoucími povinnostmi?
Nemám žádnou firmu, finanční zájmy ani jiné závazky, které by mohly být v rozporu s mými povinnostmi člena Účetního dvora.
S výjimkou studentských svazů v době mého pobytu na vysoké škole jsem nikdy neměl politickou funkci a nebyl jsem členem politické strany.
Mé finanční zájmy sestávají z menších balíků akcií ve veřejných společnostech a obligací a zveřejnil jsem je v souladu s předpisy Účetního dvora, když jsem byl poprvé jmenován členem Účetního dvora.
Odborné zkušenosti
10.
Charakterizujte laskavě hlavní stránky Vašich odborných zkušeností v oblasti veřejných financí, řídící činnosti nebo kontroly řídících činností.
Od roku 1974 jsem 27 let pracoval v Národním kontrolním úřadu Dánska (NAOD), od roku 1985 jako člen vedení.
Od roku 1995 jsem byl asistentem generálního auditora a od roku 1999 zástupce generálního auditora.
Během své kariéry v NAOD jsem pracoval na zlepšení finančního auditu a v současné době NAOD předkládá výroční zprávu obsahující jasné hodnocení každého ministerstva z hlediska kvality vedení účtů, postupů a zavedeného systému vnitřní kontroly.
Měl jsem na starosti četné zvláštní zprávy (týkající se výkonnostního auditu) pro dánský výbor pro veřejné účty a odpovídal jsem za několik interních projektů, jako byly správa smluv, rozvoj zaměstnanců, informační technologie a rozvoj metodologie auditu zejména v oblasti dotací.
Moje funkce v NAOD v oblasti vnějších vztahů zahrnovala členství ve skupině ad hoc o evropských směrnicích pro implementaci auditních standardů organizace INTOSAI, sdílení zkušeností s dřívějšími kandidátskými zeměmi, práci styčného úředníka mezi NATO a EU a bilaterální spolupráci s ostatními národními kontrolními úřady.
Od roku 2002 jsem členem Evropského účetního dvora.
Jsem zpravodaj auditní skupiny IV, která odpovídá za audit vlastních zdrojů, bankovní činnosti, správních výdajů a audit orgánů a institucí EU.
Konkrétně mám na starosti podávání zpráv o správních výdajích.
Od ledna 2005 jsem byl zvolen předsedajícím auditní skupiny IV.
Od roku 2002 do roku 2005 jsem byl stálým členem skupiny CEAD (zabývající se koordinací, hodnocením, věrohodností a vývojem).
Odkazuji rovněž na odpověď na otázku č. 11 týkající se mé práce ve skupině CEAD.
Od roku 2004 jsem zastupujícím členem správního výboru Účetního dvora a od roku 2003 do roku 2005 jsem byl rovněž členem prvního výboru pro interní audit Účetního dvora, který byl vytvořen na podporu nové funkce interního auditora.
Poslední dva roky jsem zpravodajem pro fungování jednacího řádu Účetního dvora na výročním semináři Účetního dvora, kde jsem odpovídal za vyhodnocení dopadu nového jednacího řádu a možnou potřebu úpravy.
11.
Pokud jste již pracoval jako člen Evropského účetního dvora, popište laskavě Váš přínos ke zdokonalování řízení finančních toků v Evropské unii v době, kdy jste vykonával funkci člena Evropského účetního dvora.
Během doby, kdy jsem pracoval na Účetním dvoře jsem zvláště silně pociťoval potřebu zlepšit výkonnostní audit Účetního dvora.
Součástí prohlášení o poslání Účetního dvora je, že cílem Dvora je přispět ke zlepšení finančního řízení prostředků Evropské unie na všech úrovních, aby bylo zajištěno maximální využití peněžních prostředků pro občany Unie.
Během své činnosti ve skupině CEAD jsem tedy aktivně přispíval k rozvoji a aktualizaci koncepce Účetního dvora pro audit řádného finanční řízení/výkonnostní audit a v několika případech jsem zastával názor, že Účetní dvůr by měl věnovat více času otázkám týkajícím se řádného finančního řízení.
V rámci mé sféry působnosti zpravodaje jsem měl na starosti audity týkající se řádného finančního řízení, výsledkem čehož bylo až doposud vydání dvou zvláštních zpráv, které se obě zaměřovaly na oblasti, v nichž lze řízení finančních prostředků Evropské unie zlepšit.
Jednou ze zpráv, za které jsem zodpovídal, byla zvláštní zpráva o systému invalidních důchodů (č. 3/2003).
Jedním ze závěrů bylo, že audit nalezl prostor pro finanční úspory pomocí přijetí přiměřených správních opatření v oblasti prevence a včasné léčby.
Na základě této zvláštní zprávy Komise přijala řadu iniciativ týkajících se nových zaměstnanců a zřídila službu psychologa, která má zajistit okamžitou reakci, pokud jsou zaměstnanci v práci nespokojeni.
Zvláštní zpráva, pro kterou jsem zpravodajem a která se týká výdajů Parlamentu, Komise a Rady na tlumočení, bude zveřejněna současně s výroční zprávou za rok 2004.
Účetní dvůr odhaduje, že v roce 2003 byly celkové náklady na tlumočnické služby poskytnuté orgánům EU před rozšířením Unie přibližně 170 milionů eur.
Zpráva o tlumočení obsahuje několik zajímavých zjištění a doporučení Účetního dvora ohledně možných úspor nákladů.
V současné době se připravují dvě další zprávy, pro které jsem zpravodajem.
Obě se zabývají otázkami řádného finančního řízení.
Jedna se týká výdajů na překlady, druhá výdajů vztahujících se k budovám evropských orgánů.
Na Účetním dvoře jsem byl členem výboru pro kodex chování, kde jsem pracoval na zlepšení finanční odpovědnosti v rámci Účetního dvora vytvořením rámce, který omezuje nadměrné výdaje a obsahuje jasné administrativní pokyny a etická pravidla.
Co se týká finančního auditu, pracoval jsem na samostatných oddílech pro každý orgán v kapitole 9 výroční zprávy.
12.
Uvažoval byste o stažení Vaší kandidatury, pokud by stanovisko Parlamentu týkající se Vašeho jmenování členem Účetního dvora nebylo příznivé?
Byl jsem navržen dánskou vládou po konzultaci s dánským parlamentem, jeho předsedou a výborem pro veřejné účty.
Rozhodnutí, zda má být moje kandidatura v případě nepříznivého stanoviska Parlamentu stažena či nikoli, by tedy bylo na nich.
Pravděpodobně bych však svou kandidaturu stáhl.
Prvořadým úkolem Účetního dvora je napomáhat Parlamentu při výkonu jeho pravomocí při kontrole plnění rozpočtu.
Bez důvěry Parlamentu by byla ohrožena nezbytná vzájemná důvěra a spolupráce a postavení a pověst Účetního dvora by byly oslabeny.
POSTUP
Název
Jmenování Mortena Louise Levysohna členem Účetního dvora
Referenční údaje
C6‑0340/2005 – 2005/0812(CNS)
Právní základ
čl.
247 odst.
3 první pododstavec Smlouvy o ES a čl.
160b odst.
3 Smlouvy o Euratomu
Základ v jednacím řádu
článek 101
Datum předložení EP
14.10.2005
Příslušný výbor Datum postoupení
CONT 27.10.2005
Zpravodaj Datum jmenování
José Javier Pomés Ruiz 12.09.2005
Projednání ve výboru
24.11.2005
Datum přijetí
24.11.2005
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Lorenzo Cesa, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Umberto Guidoni, Hans-Peter Martin, Borut Pahor, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Kyösti Tapio Virrankoski
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Daniel Caspary, Joel Hasse Ferreira, Edit Herczog
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Iles Braghetto, Manolis Mavrommatis, Marcello Vernola
Datum předložení – A6
28.11.2005
A6-0370/2005
