Poslanci diskutovali s německými teenagery
Instituce
2006-12-20 - 16:23
Setkání poslanců a studentů ve Spolkovém sněmu
Co se děje s Tureckem?
Oslabí rozšíření vnitřní vazby v EU?
Je Evropa americkým protipólem?
Proč není vzdělaní v evropském rozpočtu prioritou číslo jedna?
Těmito a dalšími otázky zasypalo 115 mladých Berlíňanů předsedu Parlamentu Josepa Borrella a také lídry politických skupin.
Ti se v pondělí a úterý setkali se zástupci německé vlády, jen pár dní před tím než Německo převezme po Finsku předsednictví.
Setkání, které pro mladé mezi 15 a 19 lety společně zorganizovala německá informační kancelář Evropského parlamentu a Spolkový sněm se konalo v Evropském sále německého parlamentu a vysílala ho i televize Phoenix.
Minutu a třicet vteřin.
Přesně tolik času měli poslanci na odpověď.
Po překročení daného limitu je zastavila fanfára Evropské unie.
To nicméně nebylo třeba, protože poslanci zvyklí mluvit v Parlamentu s dodržováním času neměli problémy.
Politici nicméně nepřišli jenom proto, aby odpovídali na dotazy, ale také proto, aby si vyslechli názory mladých.
"Budoucnost Evropské unie se týká každého z nás a mladé generace obzvlášť," uvedl v úvodním projevu předseda Spolkového sněmu Norbert Lammert.
"Tuto Evropu jsme vybudovali pro vás," přidal se i předseda Evropského parlamentu Borrell.
Zástupci Parlamentu neměli tušení, na co se jich mladí budou ptát.
Hlavním tématem byla ale jednoznačně zahraniční politika.
Má být Evropa protipólem USA?
Jak se Evropa poučila z nejednotného přístupu k Iráku?
Protipól USA?
V otázce vztahu se Spojenými státy je důležité především přátelství a partnerství, odpověděl německý poslanec Hans-Gert Pöttering ze skupiny lidovců a evropských demokratů.
Na to je třeba pamatovat, kdykoliv se objeví rozdílné názory na některé problémy - jako se to stalo například v případě věznice Guantanámo, dodal.
Socialista Martin Schulz zase zdůraznil potřebu posílit mnohostrannost.
Irácká válka vedla ke katastrofě, Evropa má nicméně za Irák, a zejména za jeho obyvatele, zodpovědnost, řekl.
"Máme povinnost jim z této katastrofy pomoci."
Daniel Cohn-Bendit z frakce zelených a svobodných zase zdůraznil, že Evropa musí nejprve najít společný postoj a sama se jako pól definovat.
Došlo i na otázku evropské armády.
"Podle liberála Grahama Watsona je armáda EU potřeba pro obranu společných hodnot.
Jens-Peter Bonde ze skupiny nezávislých ale ostře nesouhlasil.
"Měli bychom vyhlásit válku chudobě," řekl.
Místopředsedkyně sjednocené evropské levice se domnívá, že je příliš snadné jednoduše poslat vojáky na místo konfliktu.
Měli bychom ale především hlouběji pátrat po jeho příčinách, řekla.
Studenti se ptali i na rozšíření.
Nepřekročila EU tím posledním své vlastní možnosti?
Poslanci ale vyzdvihli především klady spojené Evropy.
Slovenská zástupkyně Irena Bělohorská k tomu dodala: "Jsme zkrátka rádi, že jsme dnes součástí společenství.
Museli jsme čekat tak dlouho."
Vzdělání a rozpočet Evropa čelí ale i dalším problémům.
Stárnoucí populace, zvyšující se tlak rostoucích ekonomik jako jsou Čína nebo Indie - i na tyto ekonomické otázky v diskuzi došlo.
Brian Crowley z Unie pro jednotu národů připomněl obrovský ekonomický úspěch Irska.
Poslanci také podtrhli nutnost zlepšit vzdělávací systém, a to neznamená pouze více peněz, které na tento účel putují, ale především inovace.
"Proč potom tato priorita není zohledněna v evropském rozpočtu," zeptal se jeden ze studentů - otázka může být zodpovězena v následujících šesti měsících, kdy Unii povede Německo.
20061220STO01665
CS
1
PHOTO
20061220PHT01681.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
