KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0134/2005
3.
5.
2005
***I
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/ES a 1229/2003/ES
(KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(COD))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodajka:
Anne Laperrouze
PE
Legenda použitých symbolů
* Postup konzultace většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení) většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení) většina odevzdaných hlasů pro schválení společného stanoviska, většina všech poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného stanoviska
*** Postup souhlasu většina všech poslanců Parlamentu kromě případů upravených články 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článkem 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení) většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení) většina odevzdaných hlasů pro schválení společného stanoviska většina všech poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného stanoviska
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení) většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Typ postupu je závislý na právním základě, který navrhne Komise.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu se změny vyznačují tučně a kurzívou.
Standardní kurzíva označuje pro příslušná oddělení ty části legislativního textu, k nimž se navrhuje oprava pro přípravu konečného znění textu (například zjevné chyby nebo vynechaný text v konkrétní jazykové verzi).
Navrhované opravy tohoto typu musí odsouhlasit příslušná odborná oddělení.
OBSAH
NÁVRH PRÁVNÍHO ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU................................4
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................40
STANOVISKO HOSPODÁŘSKÉHO A MĚNOVÉHO VÝBORU .........................................46
STANOVISKO vÝBORU PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ, VEŘEJNÉ ZDRAVÍ A BEZPEČNOST POTRAVIN 54
STANOVISKO vÝBORU PRO DOPRAVU A CESTOVNÍ RUCH ......................................70
POSTUP...................................................................................................................................74
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/ES a 1229/2003/ES
(KOM(2003)0742 – C6‑0000/2004 – 2003/0297(COD))
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2003)0742)
Dosud nezveřejněno v Úř. věst. ,
– s ohledem na čl.
251 odst.
2 a článek 156 Smlouvy o ES, v souladu s kterými mu byl návrh předložen Komisí (C5‑0064/2004),
– s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6‑0134/2005),
1. schvaluje návrh Komise v jeho pozměněné podobě;
2. žádá Komisi, aby mu návrh znovu předložila k posouzení, jestliže zamýšlí tento návrh podstatně upravit nebo ho nahradit jiným zněním;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Text navržený Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh 1
Bod odůvodnění 2
(2) Priority transevropských energetických sítí vyplývají z vytvoření otevřenějšího a konkurenceschopnějšího vnitřního trhu s energií v důsledku provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech vnitřního trhu s elektrickou energií a o zrušení směrnice 96/32/ES
Úř. věst.
L 176, 15.7.2003, s. 37. a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech vnitřního trhu se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES
Úř. věst.
L 176, 15.7.2003, s. 57. .
Tyto priority vycházejí ze závěrů zasedání Evropské rady ve Stockholmu v březnu 2001 týkajících se vývoje infrastruktury potřebné pro fungování trhu s energií.
Mělo by být vynaloženo zvláštní úsilí o to, aby se více využívaly obnovitelné zdroje energie jako příspěvek k politice udržitelného rozvoje.
Tohoto cíle by však mělo být dosaženo, aniž by byla neúměrně narušena obvyklá rovnováha trhu.
(2) Priority transevropských energetických sítí vyplývají z vytvoření otevřenějšího a konkurenceschopnějšího vnitřního trhu s energií v důsledku provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech vnitřního trhu s elektrickou energií a o zrušení směrnice 96/32/ES
Úř. věst.
L 176, 15.7.2003, s. 37. a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech vnitřního trhu se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES
Úř. věst.
L 176, 15.7.2003, s. 57. .
Tyto priority vycházejí ze závěrů zasedání Evropské rady ve Stockholmu v březnu 2001 týkajících se vývoje infrastruktury potřebné pro fungování trhu s energií.
Mělo by být vynaloženo zvláštní úsilí o to, aby se více využívaly obnovitelné zdroje energie jako příspěvek k politice udržitelného rozvoje.
Tohoto cíle by však mělo být dosaženo, aniž by byla neúměrně narušena obvyklá rovnováha trhu.
Patřičná pozornost by měla být věnována rovněž cílům dopravní politiky Společenství, a zejména možnosti omezit silniční dopravu využitím potrubí pro zemní plyn a olefiny.
Pozměňovací návrh 2
Bod odůvodnění 2a (nový)
(2a) Toto rozhodnutí je krokem k naplnění cíle schváleného na zasedání Evropské rady v Barceloně, který spočívá v dosažení minimální úrovně elektrického propojení mezi členskými státy odpovídající 10 % instalované výrobní kapacity v každém členském státě, a tedy ke zlepšení spolehlivosti a integrity sítí a bezpečnosti dodávek a fungování vnitřního trhu.
Odůvodnění
Les principaux projets prioritaires et d'intérêt européen dans le domaine de l'électricité, tels qu'ils sont repris dans les annexes I et IV portent sur les interconnexions entre États membres ou avec des pays tiers, démarche qui découle de l'accord politique conclu par le Conseil européen de Barcelone en mars 2002.
Pozměňovací návrh 3
Bod odůvodnění 3
(3) Výstavba a údržba energetické infrastruktury by měly vycházet z tržních zásad.
To je rovněž v souladu se společnými pravidly pro dokončení vnitřního trhu s energií a se společnými pravidly v oblasti hospodářské soutěže, jejichž cílem je vytvoření otevřenějšího a konkurenceschopnějšího trhu s energií.
Finanční pomoc Společenství určená na výstavbu a údržbu by proto měla být nadále poskytována pouze výjimečně.
Tyto výjimky by měly být řádně odůvodněné.
(3) Výstavba a údržba energetické infrastruktury by měly vycházet z tržních zásad.
To je rovněž v souladu se společnými pravidly pro dokončení vnitřního trhu s energií a se společnými pravidly v oblasti hospodářské soutěže, jejichž cílem je vytvoření otevřenějšího a konkurenceschopnějšího trhu s energií.
Finanční pomoc Společenství určená na výstavbu a údržbu by proto měla být nadále poskytována výjimečně.
Tyto výjimky by měly být řádně odůvodněné.
Odůvodnění
Snahou tohoto pozměňovacího návrhu je předem nerozhodovat o možném vývoji zákonodárství, které se vztahuje na transevropské sítě.
Pozměňovací návrh 4
Bod odůvodnění 4
(4) Energetická infrastruktura by měla být budována a udržována tak, aby umožnila trhu s energií fungovat efektivně, s ohledem také na plnění podmínek strategické nebo případně univerzální služby.
(4) Energetická infrastruktura by měla být budována a udržována tak, aby umožnila trhu s energií fungovat efektivně, s dodržením postupů konzultace s dotčeným obyvatelstvem a s ohledem také na plnění podmínek strategické nebo univerzální služby a povinnosti veřejné služby .
Odůvodnění
La mise en place de nouvelles infrastructures et les modalités de leur maintien ou de leur renforcement doivent tenir compte des incidences sur l'environnement et le territoire en respectant les procédures d'information et de consultation préalables des populations, conformément aux textes communautaires en vigueur.
Pozměňovací návrh 5
Bod odůvodnění 5
(5) Priority transevropských energetických sítí tedy vyplývají z rostoucího významu, který tyto sítě mají pro zabezpečení dodávek energie ve Společenství a jejich diverzifikaci, pro začlenění energetických sítí přistupujících zemí a pro zajištění koordinace provozu energetických sítí ve Společenství a v sousedních zemích.
Země, které sousedí s Evropskou unií, hrají v energetické politice Unie významnou úlohu.
Dodávají významnou část spotřeby zemního plynu v EU, jsou klíčovým partnerem pro tranzit primární energie do EU a stanou se postupně významnými činiteli na vnitřním trhu Společenství s plynem a elektrickou energií.
(5) Priority transevropských energetických sítí tedy vyplývají z rostoucího významu, který tyto sítě mají pro zabezpečení dodávek energie ve Společenství a jejich diverzifikaci, pro začlenění energetických sítí nových členských států a pro zajištění koordinace provozu energetických sítí ve Společenství a v sousedních zemích, po konzultaci s dotčenými členskými státy .
Země, které sousedí s Evropskou unií, hrají v energetické politice Unie významnou úlohu.
Dodávají významnou část spotřeby zemního plynu v EU, jsou klíčovým partnerem pro tranzit primární energie do EU a stanou se postupně významnými činiteli na vnitřním trhu Společenství s plynem a elektrickou energií.
Odůvodnění
L'incorporation des réseaux d'approvisionnement en énergie des nouveaux États membres aux réseaux transeuropéens facilitera le processus de cohésion au sein de l'Europe élargie.
Le développement de nouvelles sources d'énergie est en outre important pour assurer le progrès technologique de l'industrie de l'UE, et il permettra de diversifier les sources d'approvisionnement en énergie.
Pozměňovací návrh 6
Bod odůvodnění 8
(8) Protože specifikace projektů podléhají změnám, jsou pouze orientační.
Komise by proto měla být oprávněna je aktualizovat.
Protože projekty mohou mít významné politické a hospodářské důsledky, je důležité najít přijatelnou rovnováhu mezi legislativní kontrolou a pružností při určování projektů, které si zasluhují podporu Společenství.
(8) Protože specifikace projektů podléhají změnám, jsou pouze orientační.
Komise by proto měla být oprávněna je aktualizovat.
Protože projekty mohou mít významné politické, environmentální a hospodářské důsledky, je důležité najít přijatelnou rovnováhu mezi legislativní kontrolou a pružností při určování projektů, které si zasluhují podporu Společenství.
Odůvodnění
La construction de lignes à haute tension, de gazoducs à haute pression ou de terminaux de stockage peut avoir des répercussions considérables, non seulement sur le plan politique et économique, mais aussi au niveau de l'environnement.
Pozměňovací návrh 7
Bod odůvodnění 10
(10) Je třeba vytvořit příznivější prostředí pro rozvoj transevropských energetických sítí, a to zejména pobídkami k technické spolupráci mezi subjekty odpovědnými za rozvoj sítí , podporou zavádění schvalovacích postupů pro projekty energetických sítí v členských státech s cílem zkrátit lhůty a přiměřeným způsobem využívat fondy, nástroje a finanční programy Společenství, které mohou být použity v případě projektů sítí.
(10) Je třeba vytvořit příznivější prostředí pro rozvoj a budování transevropských energetických sítí, a to zejména pobídkami k technické spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provoz a kontrolu systémů pro dodávky elektřiny a plynu , podporou zavádění schvalovacích postupů pro projekty energetických sítí v členských státech s cílem zkrátit lhůty a přiměřeným způsobem využívat fondy, nástroje a finanční programy Společenství, které mohou být použity v případě projektů sítí.
Evropská unie by měla podporovat opatření přijatá za tímto účelem členskými státy.
Odůvodnění
Dans la décision à l'examen, l'Union européenne devrait soutenir toutes les mesures des États membres concernant les réseaux d'électricité et de gaz naturel qui sont prises dans l'intérêt de la sécurité d'approvisionnement et de conditions-cadres plus favorables.
Pozměňovací návrh 8
Bod odůvodnění 10a (nový)
(10a) Protože je rozpočet vyhrazený na transevropské energetické sítě poměrně skromný a určený především k financování studií proveditelnosti, je úkolem strukturálních fondů, finančních programů a nástrojů Společenství, aby v případě potřeby pokryly financování těchto propojovacích sítí, zejména sítí meziregionálních.
Odůvodnění
Il convient de rappeler explicitement que le budget communautaire destiné au développement des réseaux d'énergie transeuropéens est modeste.
Pour l'heure, l'aide se limite aux seules études de faisabilité financière et représente généralement moins de 1% du montant total de l'investissement dans les projets relevant des réseaux transeuropéens d'énergie.
Il importe donc d'attirer l'attention ici sur d'autres formes de financement européen pour la construction proprement dite de nouveaux réseaux.
Pozměňovací návrh 9
Bod odůvodnění 11
(11) Určování projektů společného zájmu a stanovení jejich specifikací a prioritních projektů by mělo probíhat, aniž jsou dotčeny výsledky hodnocení vlivu těchto projektů a plánů nebo programů na životní prostředí.
(11) Určování projektů společného zájmu a stanovení jejich specifikací a prioritních projektů , zejména projektů evropského zájmu, by mělo probíhat, aniž jsou dotčeny výsledky hodnocení vlivu těchto projektů a plánů nebo programů na životní prostředí.
Odůvodnění
Cet amendement vise à renforcer la cohérence de cette disposition avec les dispositions contenues aux articles 8 et 9.
Pozměňovací návrh 10
Článek 1
Toto rozhodnutí vymezuje povahu a rozsah činnosti Společenství při stanovení hlavních směrů pro transevropské energetické sítě.
Stanoví řadu hlavních směrů zahrnujících cíle, priority a hlavní rysy opatření Společenství v oblasti transevropských energetických sítí.
Tyto hlavní směry určují projekty společného zájmu, včetně prioritních projektů, v oblasti transevropských sítí pro přenos elektřiny a přepravu plynu.
Toto rozhodnutí vymezuje povahu a rozsah činnosti Společenství při stanovení hlavních směrů pro transevropské energetické sítě.
Stanoví řadu hlavních směrů zahrnujících cíle, priority a hlavní rysy opatření Společenství v oblasti transevropských energetických sítí.
Tyto hlavní směry určují projekty společného zájmu a prioritní projekty včetně projektů evropského zájmu v oblasti transevropských sítí pro přenos elektřiny a přepravu plynu.
Odůvodnění
Cet amendement vise à renforcer la cohérence de cette disposition avec les dispositions contenues aux articles 8 et 9.
Pozměňovací návrh 11
Čl.
3 písm. a)
a) podpořit efektivní fungování vnitřního trhu obecně, a zejména vnitřního trhu v odvětví energií, při současné podpoře racionální a proporční výroby, přepravy, distribuce a využívání zdrojů energie a rozvíjení obnovitelných zdrojů energie s cílem snižovat cenu energie pro spotřebitele a přispívat k diverzifikaci energetických zdrojů;
a) podpořit efektivní fungování a rozvoj vnitřního trhu obecně, a zejména vnitřního trhu v odvětví energií, při současné podpoře racionální výroby, přepravy, distribuce a využívání zdrojů energie a rozvíjení obnovitelných zdrojů energie s cílem snižovat cenu energie pro spotřebitele a přispívat k diverzifikaci energetických zdrojů;
Pozměňovací návrh 12
Čl.
3 písm. d)
d) přispět k udržitelnému rozvoji a zlepšení ochrany životního prostředí, zejména snížením rizik pro životní prostředí spojených s přepravou a přenosem energie.
d) posílit udržitelný rozvoj a ochranu životního prostředí, zejména využitím kogenerace, energetické účinnosti, energetických služeb a obnovitelných zdrojů energie a snížením sociálních a environmentálních rizik spojených s přepravou a přenosem energie.
Odůvodnění
Ce nouveau libellé précise comment l'interconnexion des réseaux d'énergie européens devrait contribuer au développement durable et à une meilleure protection de l'environnement.
Pozměňovací návrh 13
Čl.
4 bod 1 úvodní část
1. pro sítě pro přenos elektřiny i přepravu zemního plynu:
1. pro sítě pro přenos elektřiny i přepravu zemního plynu, zvláště pro sítě pro přepravu plynných olefinů :
Odůvodnění
Bien qu'ils ne soient pas toujours interconnectés, des réseaux de gaz d'oléfines existent déjà dans l'Union européenne.
Afin de garantir la sécurité d'approvisionnement à long terme des sites existants, il est essentiel d'interconnecter les centres individuels.
La présente décision devrait également refléter cette exigence en tenant compte des exigences spécifiques et des caractéristiques existantes des réseaux de gaz d'oléfines.
Pozměňovací návrh 14
Čl.
5 písm. a)
a) určování projektů společného zájmu a prioritních projektů;
a) určování projektů společného zájmu a prioritních projektů , zejména projektů evropského zájmu ;
Odůvodnění
Voir justification de l'amendement 9.
Pozměňovací návrh 15
Čl.
6 odst.
1 pododstavec 2
Hodnocení hospodářské životaschopnosti je založeno na analýze efektivnosti nákladů, která zohlední veškeré náklady a zisky, včetně střednědobých nebo dlouhodobých, souvisejících s hledisky ochrany životního prostředí, bezpečností zásobování a přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost.
Projekty společného zájmu týkající se území členského státu vyžadují souhlas dotyčného členského státu.
Hodnocení hospodářské životaschopnosti je založeno na analýze efektivnosti nákladů, která zohlední veškeré náklady a zisky, včetně střednědobých nebo dlouhodobých, souvisejících s veškerými vnějšími vlivy v oblasti životního prostředí a dalšími hledisky ochrany životního prostředí, bezpečností zásobování a přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost.
Projekty společného zájmu týkající se území členského státu vyžadují souhlas dotyčného členského státu.
Odůvodnění
L'intégration de tous les coûts externes sur l'environnement doit faire partie intégrante de cette évaluation de viabilité économique.
Pozměňovací návrh 16
Čl.
7 odst.
2 pododstavec 1a (nový)
Pokud jde o přeshraniční investiční projekty, členské státy učiní nezbytná opatření, aby v rámci národních povolovacích postupů byla určujícím kritériem pro vyhodnocování příslušnými vnitrostátními orgány ta skutečnost, že tyto projekty zvyšují kapacitu propojení mezi dvěma nebo několika členskými státy, a zvyšují tak bezpečnost evropského zásobování.
Odůvodnění
La proposition de la Commission reconnaît la nécessité d'augmenter sensiblement la capacité des interconnexions.
Pourtant, la réalisation des projets est très lente et insatisfaisante, ce qui a pour effet de renchérir inutilement ces projets au détriment des consommateurs et de la sécurité d'approvisionnement européenne en électricité et en gaz.
Pozměňovací návrh 17
Čl.
7 odst.
3
3.
Prioritní projekty musí být v souladu s udržitelným rozvojem a splňovat tato kritéria:
a) musí mít významný dopad na konkurenční fungování vnitřního trhu a/nebo
b) musí posilovat bezpečnost zásobování ve Společenství.
3.
Prioritní projekty musí být v souladu s udržitelným rozvojem a splňovat tato kritéria:
a) musí mít významný dopad na konkurenční fungování vnitřního trhu a/nebo
b) musí posilovat bezpečnost zásobování ve Společenství a/nebo
c) vést ke zvýšenému využívání obnovitelných energií, služeb energické účinnosti nebo kogenerace .
Odůvodnění
Les projets prioritaires "compatibles avec le développement durable" doivent répondre aux autres politiques énergétiques de l'UE (renouvelables, cogénération et/ou services énergétiques).
Pozměňovací návrh 18
Čl.
8 odst.
1
1.
Některé projekty odpovídající prioritám podle článku 7, které mají přeshraniční povahu nebo mají významný dopad na kapacity přeshraničního přenosu, se prohlašují za projekty evropského zájmu.
1.
Některé projekty odpovídající prioritám podle článku 7, které mají přeshraniční povahu nebo mají významný dopad na kapacity přeshraničního přenosu, se prohlašují za projekty evropského zájmu.
Tyto projekty jsou stanoveny v příloze IV .
Tyto projekty jsou stanoveny v příloze I .
Odůvodnění
Souvisí s novým zněním příloh I a IV.
Pozměňovací návrh 19
Čl.
8 odst.
8
8.
Pokud je určitý projekt prohlášen za projekt evropského zájmu, provádí příslušný členský stát před schválením projektu koordinované hodnocení a veřejné konzultace všech úseků daného projektu .
8.
Pokud je určitý projekt prohlášen za projekt evropského zájmu, koordinují příslušné členské státy před schválením projektu svá hodnocení enviromentálních a sociokonomických dopadů a veřejné konzultace všech úseků daného projektu s cílem zajistit, aby postupy schvalování projektů proběhly v rozumných lhůtách .
Odůvodnění
Dans l'attente d'une éventuelle procédure d'enquête transnationale, il est important de respecter la législation nationale en vigueur.
Par ailleurs, il est nécessaire d'intégrer les incidences socio-économiques dans l'évaluation des projets.
Pozměňovací návrh 20
Čl.
10 odst.
1 pododstavec1
1.
Komise může po konzultaci s dotčenými členskými státy jmenovat evropského koordinátora.
1.
Pro projekty, jejichž realizace je obtížná, Komise může po konzultaci s dotčenými členskými státy jmenovat evropského koordinátora.
Odůvodnění
Cílem je, aby se jmenování koordinátora omezilo pouze na projekty, jejichž podmínky se jeví obzvláště složité a obtížné.
Pozměňovací návrh 21
Čl.
10 odst.
6a (nový)
6a.
Úroveň koordinace musí proporcionálně odpovídat nákladům na projekt, aby se zamezilo zbytečné administrativní zátěži.
Pozměňovací návrh 22
Čl.
11 odst.
1 úvodní část
1.
Společenství přispívá k vytvoření příznivějších rámcových podmínek pro rozvoj transevropských energetických sítí a jejich interoperability tím, že přikládá maximální důležitost následujícím opatřením a v případě potřeby je podporuje:
1.
Společenství přispívá k vytvoření příznivějších rámcových podmínek pro rozvoj transevropských energetických sítí a jejich interoperability tím, že zohledňuje snahy členských států v souladu s tímto cílem a přikládá maximální důležitost následujícím opatřením a v případě potřeby je podporuje:
Odůvodnění
Afin d'accélérer le développement et l'intéropérabilité des réseaux d'énergie transeuropéens dans l'intérêt du marché intérieur, la Commission devrait tenir compte - et ce également sous l'angle du droit de la concurrence - des efforts consentis par les États membres en vue d'atteindre cet objectif supérieur.
Pozměňovací návrh 23
Článek 12
Při posuzování projektů se přihlíží k jejich dopadu na hospodářskou soutěž.
Je třeba podporovat soukromé financování nebo financování ze strany hospodářských subjektů, aniž by byla narušena hospodářská soutěž a ostatní pravidla EU.
Narušením hospodářské soutěže mezi účastníky trhu je nutno v souladu s ustanoveními Smlouvy zabránit.
Při posuzování projektů se přihlíží k jejich dopadu na hospodářskou soutěž a bezpečnost zásobování .
Je třeba podporovat soukromé financování nebo financování ze strany hospodářských subjektů, aniž by byla narušena hospodářská soutěž a ostatní pravidla EU.
Narušením hospodářské soutěže mezi účastníky trhu je nutno v souladu s ustanoveními Smlouvy zabránit.
Odůvodnění
Dans la décision à l'examen, outre la concurrence, la sécurité d'approvisionnement dans l'Union européenne devrait également jouer un rôle notable lors de l'examen des projets individuels.
Pozměňovací návrh 24
Příloha I, Sítě pro přenos elektřiny
Prioritní projekty podle článku 7
Osy pro prioritní projekty , včetně projektů evropského zájmu, stanovené v článcích 7 a 8
Výčet prioritních projektů, včetně projektů evropského zájmu, stanovených na každé prioritní ose
SÍTĚ PRO PŘENOS ELEKTŘINY
EL.1.
Francie – Belgie – Nizozemsko – Německo:
posílení elektrizačních soustav, aby se vyřešilo přetížení, pokud jde o tok elektřiny přes země Beneluxu.
SÍTĚ PRO PŘENOS ELEKTŘINY
EL.1.
Francie – Belgie – Nizozemsko – Německo:
posílení elektrizačních soustav, aby se vyřešilo přetížení, pokud jde o tok elektřiny přes země Beneluxu.
Z toho projekty evropského zájmu:
Vedení Aveline (FR) - Avelgem (BE)
Vedení Moulaine (FR) - Aubange (BE)
EL.2: Hranice Itálie s Francií, Rakouskem, Slovinskem a Švýcarskem:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav.
EL.2.
Hranice Itálie s Francií, Rakouskem, Slovinskem a Švýcarskem:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav.
Z toho projekty evropského zájmu:
Vedení Lienz (AT) – Cordignano (IT)
Nové propojení mezi Itálií a Slovinskem
Vedení Udine Ovest (IT) – Okroglo (SI)
Vedení S.
Fiorano (IT) – Nave (IT) – Gorlago (IT)
Vedení Venezia Nord (IT) – Cordignano (IT)
Vedení St.
Peter (AT) – Kainachtal (AT)
Propojení mezi Rakouskem a Itálií (Thaur-Brixen) vedené brennerským železničním tunelem
EL.3.
Francie – Španělsko – Portugalsko:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav mezi těmito zeměmi a pro Iberský poloostrov a rozvoj elektrizačních soustav v ostrovních oblastech.
EL.3.
Francie – Španělsko – Portugalsko:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav mezi těmito zeměmi a pro Iberský poloostrov a rozvoj elektrizačních soustav v ostrovních oblastech.
Z toho projekty evropského zájmu:
Vedení Sentmenat (ES) – Becanó (ES) – Baixas (FR)
Vedení Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES) a zařízení Douro Internacional
EL.4: Řecko – balkánské země – soustava UCTE:
rozvoj elektrizační infrastruktury pro připojení Řecka k soustavě UCTE a zajištění řádného fungování trhu s elektrickou energií v jihovýchodní Evropě.
EL.4: Řecko – balkánské země – soustava UCTE:
rozvoj elektrizační infrastruktury pro připojení Řecka k soustavě UCTE a zajištění řádného fungování trhu s elektrickou energií v jihovýchodní Evropě.
Z toho projekty evropského zájmu:
Vedení Filippi (EL) – Hamidabad (TR)
EL.5.
Spojené království – kontinentální Evropa a severní Evropa:
zřizování/zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav a možná integrace pobřežní větrné energie.
EL.5.
Spojené království – kontinentální Evropa a severní Evropa:
zřizování/zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav a možná integrace pobřežní větrné energie.
Z toho projekty evropského zájmu:
Podmořský kabel mezi Anglií (UK) a Nizozemskem
EL.6.
Irsko – Spojené království:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav a možná integrace pobřežní větrné energie.
EL.6.
Irsko – Spojené království:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav a možná integrace pobřežní větrné energie.
Z toho projekty evropského zájmu:
Podmořský kabel mezi Irskem a Walesem (UK)
EL.7.
Dánsko – Německo – baltský okruh (včetně Norska – Švédska – Finska Dánska – Německa – Polska – baltských zemí – Ruska):
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav a možná integrace pobřežní větrné energie.
EL.7.
Dánsko – Německo – baltský okruh (včetně Norska – Švédska – Finska Dánska – Německa – Polska – baltských zemí – Ruska):
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav a možná integrace pobřežní větrné energie.
Z toho projekty evropského zájmu:
Vedení Kasso (DK) – Hamburg/Dollern (DE)
Vedení Hamburg/Krümmel (DE) – Schwerin (DE)
Vedení Kasso (DK) – Revsing (DK) – Tjele (DK)
Vedení V.Hassing (DK) – Trige (DK)
Podmořský kabel Skagerrak 4 (DK) – (NO)
Propojení mezi Polskem a Litvou, včetně nezbytného posílení polské elektrické sítě a profilu PL-DE, aby byla umožněna účast na vnitřním trhu s energií.
Podmořský kabel mezi Finskem a Estonskem (Estlink)
Podmořský kabel Fennoscan mezi Finskem a Švédskem
Halle/Saale (DE) – Schweinfurt (DE)
EL.8.
Německo – Polsko – Česká republika – Slovensko – Rakousko – Maďarsko – Slovinsko:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav.
EL.8.
Německo – Polsko – Česká republika – Slovensko – Rakousko – Maďarsko – Slovinsko:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav.
Z toho projekty evropského zájmu:
Vedení Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) – Krajnik (PL)
Vedení Dürnrohr (AT) – Slavetice (CZ)
Nové propojení mezi Německem a Polskem
Velké Kapušany (SK) – Lemešany (SK) – Moldava (SK) – Sajoivanka (HU)
Gabčíkovo (SK) – Velký Dur (SK)
Stupava (SK) – jihovýchodní Vídeň (AT)
EL.9.
Středomořské členské státy – středomořský elektrizační okruh:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav mezi středomořskými členskými státy a Marokem – Alžírskem – Tuniskem – Libyí – Egyptem – blízkovýchodními zeměmi – Tureckem.
EL.9.
Středomořské členské státy – středomořský elektrizační okruh:
zvyšování kapacit propojení elektrizačních soustav mezi středomořskými členskými státy a Marokem – Alžírskem – Tuniskem – Libyí – Egyptem – blízkovýchodními zeměmi – Tureckem.
Z toho projekty evropského zájmu:
Elektrizační propojení mezi Tuniskem a Itálií
Odůvodnění
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je aktualizace seznamu prioritních projektů, včetně projektů evropského zájmu tak, jak vyplynuly z prací Rady.
Tato aktualizace byla předmětem společné domluvy s Evropskou komisí a členskými zeměmi.
Tento pozměňovací návrh se rovněž snaží zjednodušit uspořádání příloh, protože spojuje přílohy I a IV návrhu Komise.
Vzhledem k důležitosti projektů evropského zájmu se jeví jako nezbytné, je v příloze I jasně ukázat.
Zmínka o projektu "Vedení S.
Fiorano (IT) - Robbia (CH)" byla zrušena, protože už byl realizován.
Pozměňovací návrh 25
Příloha I, Plynárenské soustavy
NG.1.
Spojené království – severní kontinentální Evropa, včetně Nizozemska, Dánska a Německa – Polsko – Litva – Lotyšsko – Estonsko – Finsko – Rusko:
plynovody North Transgas a Yamal propojující některé hlavní zdroje plynu v Evropě, zlepšení možnosti spolupráce sítí a zvyšování bezpečnosti dodávek, propojující některé z hlavních zdrojů plynu v Evropě, zlepšující vzájemnou operativnost soustav a zvyšující bezpečnost dodávek .
NG.1.
Spojené království – severní kontinentální Evropa, včetně Nizozemska, Belgie, Dánska, Švédska a Německa – Polsko – Litva – Lotyšsko – Estonsko – Finsko – Rusko:
Plynovody spojující některé z hlavních zdrojů plynu v Evropě, zlepšující vzájemnou operativnost soustav a zvyšující bezpečnost dodávek, včetně plynovodů "North Transgas" a "Yamal – Evropa" na přepravu zemního plynu, výstavba nových plynovodů a zvyšování kapacity soustav v Německu, v Dánsku a ve Švédsku, i mezi těmito zeměmi, a v Polsku, v České republice, na Slovensku, v Německu a v Rakousku, jakož i mezi těmito zeměmi.
Z toho projekty evropského zájmu:
Plynovod "North Transgas"
Plynovod "Yamal-Evropa"
Plynovod na přepravu zemního plynu spojující Dánsko, Švédsko a Německo
Posílení přepravní kapacity na ose Německo – Belgie – Spojené království .
NG.2.
Alžírsko – Španělsko – Itálie – Francie – severní kontinentální Evropa:
stavba nových plynovodů z Alžírska do Španělska, Francie a Itálie a zvyšování síťových kapacit ve Španělsku, Itálii a Francii a mezi těmito státy.
NG.2.
Alžírsko – Španělsko – Itálie – Francie – severní kontinentální Evropa:
stavba nových plynovodů z Alžírska do Španělska, Francie a Itálie a zvyšování síťových kapacit ve Španělsku, Itálii a Francii a mezi těmito státy.
Z toho projekty evropského zájmu:
Plynovod Alžírsko – Tunisko – Itálie
Plynovod Alžírsko – Itálie přes Sardinii a Korsiku s větví do Francie
Plynovod Medgas Alžírsko – Španělsko – Francie – kontinentální Evropa
NG.3.
Země Kaspického moře – Střední východ – Evropská unie:
nové sítě plynovodů do Evropské unie z nových zdrojů, včetně plynovodů Turecko – Řecko, Řecko – Itálie a Turecko – Rakousko.
NG.3.
Země Kaspického moře – Střední východ – Evropská unie:
nové sítě plynovodů do Evropské unie z nových zdrojů, včetně plynovodů Turecko – Řecko, Řecko – Itálie a Turecko – Rakousko a Řecko – Slovinsko – Rakousko (přes západní balkánské země) .
Z toho projekty evropského zájmu:
Plynovod Turecko – Řecko – Itálie
Plynovod Turecko – Rakousko
NG.4.
Zařízení LNG v Belgii, Francii, Španělsku, Portugalsku, Itálii a Polsku:
diverzifikace zdrojů dodávek a vstupních bodů, včetně propojení terminálů LNG s přenosovou soustavou.
NG.4.
Zařízení LNG v Belgii, Francii, Španělsku, Portugalsku, Itálii, v Řecku, na Kypru a v Polsku:
diverzifikace zdrojů dodávek a vstupních bodů, včetně propojení terminálů LNG s přenosovou soustavou.
NG.5.
Podzemní zásobníky zemního plynu ve Španělsku, Portugalsku, Itálii, Řecku a v oblasti Baltského moře:
zvyšování kapacity ve Španělsku, Itálii a oblasti Baltského moře a výstavba prvních zařízení v Portugalsku a Řecku.
NG.5.
Podzemní zásobníky zemního plynu ve Španělsku, Portugalsku, Francii , Itálii, Řecku a v oblasti Baltského moře:
zvyšování kapacity ve Španělsku, Francii , Itálii a v oblasti Baltského moře a výstavba prvních zařízení v Portugalsku, Řecku a v Litvě .
NG.6.
Středomořské členské státy – plynárenský okruh východního Středomoří:
zřízení/zvyšování kapacit plynovodů mezi středomořskými státy a Libyí – Egyptem – Jordánskem – Sýrií – Tureckem.
NG.6.
Středomořské členské státy – plynárenský okruh východního Středomoří:
zřízení/zvyšování kapacit plynovodů mezi středomořskými státy a Libyí – Egyptem – Jordánskem – Sýrií – Tureckem.
Z toho projekty evropského zájmu:
Plynovod Libye – Itálie
Odůvodnění
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je aktualizace seznamu prioritních projektů, včetně projektů evropského zájmu tak, jak vyplynuly z prací Rady.
Tato aktualizace byla předmětem společné domluvy s Evropskou komisí a členskými zeměmi.
Tento pozměňovací návrh se rovněž snaží zjednodušit uspořádání příloh, protože spojuje přílohy I a IV návrhu Komise.
Vzhledem k důležitosti projektů evropského zájmu se jeví jako nezbytné, je v příloze I jasně ukázat.
Pozměňovací návrh 26
Příloha II, Sítě pro přenos elektřiny
1.
Rozvoj elektrizačních soustav v ostrovních, izolovaných , okrajových a nejvzdálenějších regionech a podporování diverzifikace energetických zdrojů a využívání obnovitelných energetických zdrojů, jakož i propojení elektrizačních soustav těchto oblastí v případě potřeby.
· Irsko – Spojené království (Wales)
· Řecko (ostrovy)
· Itálie (Sardinie) – Francie (Korsika) – Itálie (kontinentální)
· Propojení ostrovních oblastí včetně propojení s pevninou
· Propojení nejvzdálenějších regionů Francie, Španělska a Portugalska
1.
Rozvoj elektrizačních soustav v ostrovních, vklíněných , izolovaných, okrajových a nejvzdálenějších regionech a podporování diverzifikace energetických zdrojů a využívání obnovitelných energetických zdrojů, jakož i propojení elektrizačních soustav těchto oblastí v případě potřeby.
· Irsko – Spojené království (Wales)
· Řecko (ostrovy)
· Itálie (Sardinie) – Francie (Korsika) – Itálie (kontinentální)
· Propojení ostrovních oblastí včetně propojení s pevninou
· Propojení nejvzdálenějších regionů Francie, Španělska a Portugalska
2.
Rozvoj elektrických propojení mezi členskými státy potřebných pro fungování vnitřního trhu a pro zajištění bezpečnosti a spolehlivosti provozu elektrizačních soustav.
· Francie – Belgie – Nizozemsko – Německo
· Francie – Německo
· Francie – Itálie
· Francie – Španělsko
· Portugalsko – Španělsko
· Finsko – Švédsko
· Finsko – Estonsko – Lotyšsko – Litva
· Rakousko – Itálie
· Itálie – Slovinsko
· Rakousko – Itálie – Slovinsko – Maďarsko
· Německo – Polsko
· Německo – Polsko – Česká republika – Slovensko – Maďarsko
· Polsko – Litva
· Irsko – Spojené království (Severní Irsko)
· Rakousko – Německo
· Nizozemsko – Spojené království
· Německo – Dánsko – Švédsko
· Řecko – Itálie
2.
Rozvoj elektrických propojení mezi členskými státy potřebných pro fungování vnitřního trhu a pro zajištění bezpečnosti a spolehlivosti provozu elektrizačních soustav.
· Francie – Belgie – Nizozemsko – Německo
· Francie – Německo
· Francie – Itálie
· Francie – Španělsko
· Portugalsko – Španělsko
· Finsko – Švédsko
· Finsko – Estonsko – Lotyšsko – Litva
· Rakousko – Itálie
· Itálie – Slovinsko
· Rakousko – Itálie – Slovinsko – Maďarsko
· Německo – Polsko
· Německo – Polsko – Česká republika – Rakousko – Slovensko – Maďarsko
· Maďarsko – Slovensko
· Maďarsko – Rakousko
· Polsko – Litva
· Irsko – Spojené království (Severní Irsko)
· Rakousko – Německo – Slovinsko – Maďarsko
· Nizozemsko – Spojené království
· Německo – Dánsko – Švédsko
· Řecko – Itálie
· Maďarsko – Slovinsko
· Malta – Itálie
· Finsko – Estonsko
· Itálie – Slovinsko
3.
Rozvoj elektrických propojení uvnitř členských států tam, kde jsou potřebná pro využití propojení mezi členskými státy, fungování vnitřního trhu nebo propojení obnovitelných energetických zdrojů
· všechny členské státy
3.
Rozvoj elektrických propojení uvnitř členských států tam, kde jsou potřebná pro využití propojení mezi členskými státy, fungování vnitřního trhu nebo propojení obnovitelných energetických zdrojů
· všechny členské státy
4.
Rozvoj elektrických propojení s třetími zeměmi, zejména s kandidátskými zeměmi, s cílem přispět k interoperabilitě, provozní spolehlivosti a bezpečnosti elektrizačních soustav nebo dodávek elektřiny uvnitř Evropského společenství.
· Německo – Norsko
· Nizozemsko – Norsko
· Švédsko – Norsko
· Spojené království – Norsko
· baltský elektrizační okruh: Německo – Polsko – Bělorusko – Rusko – Litva – Lotyšsko – Estonsko – Finsko – Švédsko Norsko – Dánsko
· Norsko – Švédsko – Finsko – Rusko
· středomořský elektrizační okruh: Francie – Španělsko – Maroko – Alžírsko – Tunisko – Libye – Egypt – země Středního východu – Turecko – Řecko – Itálie
· Řecko – Turecko
· Itálie – Švýcarsko
· Řecko – balkánské země
· Španělsko – Maroko
· EU – balkánské země – Bělorusko – Rusko – Ukrajina
· černomořský elektrizační okruh: Rusko – Ukrajina – Rumunsko – Bulharsko – Turecko – Gruzie
4.
Rozvoj elektrických propojení s třetími zeměmi, zejména s kandidátskými zeměmi, s cílem přispět k interoperabilitě, provozní spolehlivosti a bezpečnosti elektrizačních soustav nebo dodávek elektřiny uvnitř Evropského společenství.
· Německo – Norsko
· Nizozemsko – Norsko
· Švédsko – Norsko
· Spojené království – Norsko
· baltský elektrizační okruh: Německo – Polsko – Bělorusko – Rusko – Litva – Lotyšsko – Estonsko – Finsko – Švédsko Norsko – Dánsko
· Norsko – Švédsko – Finsko – Rusko
· středomořský elektrizační okruh: Francie – Španělsko – Maroko – Alžírsko – Tunisko – Libye – Egypt – země Středního východu – Turecko – Řecko – Itálie
· Řecko – Turecko
· Itálie – Švýcarsko
· Rakousko – Švýcarsko
· Maďarsko – Rumunsko
· Maďarsko – Srbsko
· Maďarsko – Chorvatsko
· Itálie – Tunisko
· Řecko – balkánské země
· Španělsko – Maroko
· Španělsko – Andorra – Francie
· EU – balkánské země – Bělorusko – Rusko – Ukrajina
· černomořský elektrizační okruh: Rusko – Ukrajina – Rumunsko – Bulharsko – Turecko – Gruzie
· Bulharsko – Makedonie/Řecko – Albánie – Itálie nebo Bulharsko – Řecko – Itálie
5.
Opatření zlepšující provoz propojených elektrizačních soustav v rámci vnitřního trhu, a zejména určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, vyvíjení řešení umožňujících vypořádat se s přetížením a úprava metod plánování a provozu elektrizačních soustav.
· určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, zejména přeshraničních, uvnitř elektrizačních soustav
· vyvíjení řešení pro řízení toku elektřiny, s cílem vypořádat se s problémy přetížení elektrizačních soustav
· úprava metod plánování a provozu elektrizačních soustav nutných pro fungování vnitřního trhu a používání vysokého podílu obnovitelných energetických zdrojů
5.
Opatření zlepšující provoz propojených elektrizačních soustav v rámci vnitřního trhu, a zejména směřující k určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, k vyvíjení řešení umožňujících vypořádat se s přetížením a k úpravě metod plánování a provozu elektrizačních soustav.
· určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, zejména přeshraničních, uvnitř elektrizačních soustav
· vyvíjení řešení pro řízení toku elektřiny, s cílem vypořádat se s problémy přetížení elektrizačních soustav
· úprava metod plánování a provozu elektrizačních soustav nutných pro fungování vnitřního trhu a používání vysokého podílu obnovitelných energetických zdrojů
Odůvodnění
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je aktualizace seznamu projektů, které vyplynuly z prací Rady.
Tato aktualizace byla předmětem společné domluvy s Evropskou komisí a členskými zeměmi.
Pozměňovací návrh 27
Příloha II, Plynárenské soustavy
6.
Zavádění zemního plynu do nových oblastí, zejména ostrovních, izolovaných, okrajových a nejvzdálenějších regionů, a rozvoj plynárenských soustav v těchto oblastech.
· Spojené království (Severní Irsko)
· Irsko
· Španělsko
· Portugalsko
· Řecko
· Švédsko
· Dánsko
· Itálie (Sardinie)
· Francie (Korsika)
· Kypr
· Malta
· nejvzdálenější regiony Francie, Španělska a Portugalska
6.
Zavádění zemního plynu do nových oblastí, zejména ostrovních, izolovaných, okrajových a nejvzdálenějších regionů, a rozvoj plynárenských soustav v těchto oblastech.
· Spojené království (Severní Irsko)
· Irsko
· Španělsko
· Portugalsko
· Řecko
· Švédsko
· Dánsko
· Itálie (Sardinie)
· Francie (Korsika)
· Kypr
· Malta
· nejvzdálenější regiony Francie, Španělska a Portugalska
7.
Rozvoj plynárenských propojení za účelem uspokojení potřeb vnitřního trhu a posílení bezpečnosti dodávek, včetně propojení oddělených sítí
· Irsko – Spojené království
· Francie – Španělsko
· Francie – Švýcarsko
· Portugalsko – Španělsko
· Rakousko – Německo
· Rakousko – Maďarsko
· Rakousko – Maďarsko – Slovensko – Polsko
· Rakousko – Itálie
· Řecko – ostatní balkánské státy
· Rusko – Ukrajina – Rumunsko – Bulharsko – Řecko – Turecko
· Francie – Itálie
· Řecko – Itálie
· Rakousko – Česká republika
· Německo – Česká republika – Rakousko – Itálie
· Rakousko – Slovinsko – Chorvatsko
· Spojené království – Nizozemsko – Německo
· Německo – Polsko
· Dánsko – Spojené království
· Německo – Dánsko – Švédsko
Rozvoj plynárenských propojení za účelem uspokojení potřeb vnitřního trhu a posílení bezpečnosti dodávek, včetně propojení oddělených sítí pro přepravu zemního plynu a plynných olefinů
· Irsko – Spojené království
· Francie – Španělsko
· Francie – Švýcarsko
· Portugalsko – Španělsko
· Rakousko – Německo
· Rakousko – Maďarsko
· Rakousko – Maďarsko – Slovensko – Polsko
· Polsko – Česká republika
· Slovensko – Česká republika – Německo – Rakousko
· Rakousko – Itálie
· Řecko – ostatní balkánské státy
· Rakousko – Maďarsko – Rumunsko – Bulharsko – Řecko – Turecko
· Francie – Itálie
· Řecko – Itálie
· Rakousko – Česká republika
· Německo – Česká republika – Rakousko – Itálie
· Rakousko – Slovinsko – Chorvatsko
· Maďarsko – Chorvatsko
· Maďarsko – Rumunsko
· Maďarsko – Slovensko
· Maďarsko – Ukrajina
· Slovinsko – balkánské státy
· Belgie – Nizozemsko – Německo
· Spojené království – Nizozemsko – Německo
· Německo – Polsko
· Dánsko – Spojené království
· Dánsko – Německo – Švédsko
· Dánsko – Nizozemsko
8.
Rozvoj kapacit odběru zkapalněného zemního plynu (LNG) a pro skladování zemního plynu potřebných pro uspokojení poptávky a regulaci systémů dodávek plynu, včetně diverzifikace zdrojů a zásobovacích tras.
· všechny členské státy
8.
Rozvoj kapacit odběru zkapalněného zemního plynu (LNG) a pro skladování zemního plynu potřebných pro uspokojení poptávky a regulaci systémů dodávek plynu, včetně diverzifikace zdrojů a zásobovacích tras.
· všechny členské státy
9.
Rozvoj přepravních plynárenských kapacit (zásobovací plynovody) potřebných pro uspokojení poptávky a diverzifikaci dodávek z domácích i zahraničních zdrojů, jakož i zásobovacích tras.
· skandinávská plynárenská distribuční soustava: Norsko – Dánsko – Německo – Švédsko – Finsko – Rusko – pobaltské státy – Polsko
· Alžírsko – Španělsko – Francie
· Rusko – Ukrajina – EU
· Rusko – Bělorusko – Ukrajina – EU
· Rusko – Bělorusko – EU
· Rusko – Baltské moře – Německo
· Libye – Itálie
· Tunisko – Libye – Itálie
· země Kaspické oblasti – EU
· Rusko – Ukrajina – Moldavsko – Rumunsko – Bulharsko – Řecko – ostatní balkánské země
· Rusko – Ukrajina – Slovensko – Maďarsko – Slovinsko – Itálie
· Nizozemsko – Německo – Švýcarsko – Itálie
· Belgie – Francie – Švýcarsko – Itálie
· Dánsko – (Švédsko) – Polsko
· Norsko – Rusko – EU
· Irsko
· Alžírsko – Itálie – Francie
· Střední východ – plynárenský okruh východního Středomoří – EU
9.
Rozvoj přepravních plynárenských kapacit (zásobovací plynovody) potřebných pro uspokojení poptávky a diverzifikaci dodávek z domácích i zahraničních zdrojů, jakož i zásobovacích tras.
· skandinávská plynárenská distribuční soustava: Norsko – Dánsko – Německo – Švédsko – Finsko – Rusko – pobaltské státy – Polsko
· Alžírsko – Španělsko – Francie
· Rusko – Ukrajina – EU
· Rusko – Bělorusko – Ukrajina – EU
· Rusko – Bělorusko – EU
· Rusko – Baltské moře – Německo
· Rusko – baltské státy – Polsko – Německo
· Německo – Česká republika – Polsko – Německo – ostatní členské státy
· Libye – Itálie
· Tunisko – Libye – Itálie
· země Kaspické oblasti – EU
· Rusko – Ukrajina – Moldavsko – Rumunsko – Bulharsko – Řecko – Slovinsko – ostatní balkánské země
· Rusko – Ukrajina – Slovensko – Maďarsko – Slovinsko – Itálie
· Nizozemsko – Německo – Švýcarsko – Itálie
· Belgie – Francie – Švýcarsko – Itálie
· Dánsko – (Švédsko) – Polsko
· Norsko – Rusko – EU
· Irsko
· Alžírsko – Itálie – Francie
· Alžírsko – Tunisko – Itálie
· Střední východ – plynárenský okruh východního Středomoří – EU
· Mísicí stanice v Winksele na severojižní ose (směs plynu H s dusíkem)
· Zvýšení kapacity na ose východ – západ: Zeebrugge-Eynatten
10.
Opatření zlepšující provoz propojených plynárenských soustav v rámci vnitřního trhu a v tranzitních zemích, a zejména určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, vyvíjení řešení umožňujících vypořádat se s přetížením a úprava metod plánování a provozu plynárenských soustav.
· určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, zejména přeshraničních, uvnitř plynárenských soustav
· vyvíjení řešení pro řízení toku zemního plynu, s cílem vypořádat se s problémy přetížení plynárenských soustav
· úprava metod plánování a provozu plynárenských soustav nutných pro fungování vnitřního trhu.
· zvýšení celkové výkonnosti a bezpečnosti sítí zemního plynu v tranzitních zemích.
10.
Opatření zlepšující provoz propojených plynárenských soustav v rámci vnitřního trhu a v tranzitních zemích, a zejména určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, vyvíjení řešení umožňujících vypořádat se s přetížením a úprava metod plánování a provozu plynárenských soustav.
· určení snížené průchodnosti a chybějících propojení, zejména přeshraničních, uvnitř plynárenských soustav
· vyvíjení řešení pro řízení toku zemního plynu, s cílem vypořádat se s problémy přetížení plynárenských soustav
· úprava metod plánování a provozu plynárenských soustav nutných pro fungování vnitřního trhu.
· zvýšení celkové výkonnosti a bezpečnosti sítí zemního plynu v tranzitních zemích.
11.
Rozvoj a integrace kapacit pro přepravu olefinů v zájmu uspokojení poptávky v rámci vnitřního trhu.
· všechny členské státy
11.
Rozvoj a integrace kapacit pro přepravu olefinů v zájmu uspokojení poptávky v rámci vnitřního trhu.
· všechny členské státy
Odůvodnění
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je aktualizace seznamu projektů tak, jak vyplynuly z prací Rady.
Tato aktualizace byla předmětem společné domluvy s Evropskou komisí a členskými státy.
Odkaz na rozvoj a na zapojování kapacit na přepravu olefinového plynu byl ponechán vzhledem k důležitosti takové sítě jak pro soutěžeschopnost evropského průmyslu, tak pro pozitivní dopady na bezpečnost a životní prostředí.
Pozměňovací návrh 28
Příloha III, Sítě pro přenos elektřiny
1.
Vývoj elektrizačních soustav v izolovaných oblastech
1.
Vývoj elektrizačních soustav v e vklíněných oblastech
1.1 Podmořský kabel Irsko – Wales (UK)
1.2 Posílení spoje Epiros (GR) – Apulie (IT)
1.3 Propojení Jižních Kyklad ( GR )
1.4 Podvodní kabelový spoj 30 kV mezi ostrovy Faial, Pico a S.
Jorge (Azory, PT )
1.5 Propojení a posílení distribuční soustavy na ostrovech Terceira, Faial a S.
Miguel (Azory, PT )
1.6 Propojení a posílení distribuční soustavy na ostrově Madeira ( PT )
1.7 Podmořský kabel Sardinie ( IT ) – kontinentální Itálie
1.8 Podmořský kabel Korsika ( FR ) – Itálie
1.9 Propojení kontinentální Itálie – Sicílie ( IT )
1.10 Zdvojení propojení Sorgente ( IT ) – Rizziconi ( IT )
1.11 Nová propojení na Baleárech a Kanárských ostrovech ( ES )
1.1 Podmořský kabel Irsko — Wales (UK)
1.3 Propojení Jižních Kyklad ( GR )
1.4 Podvodní kabelový spoj 30 kV mezi ostrovy Faial, Pico a S.
Jorge (Azory, PT )
1.5 Propojení a posílení distribuční soustavy na ostrovech Terceira, Faial a S.
Miguel (Azory, PT )
1.6 Propojení a posílení distribuční soustavy na ostrově Madeira ( PT )
1.7 Podmořský kabel Sardinie ( IT ) – kontinentální Itálie
1.8 Podmořský kabel Korsika ( FR ) – Itálie
1.9 Propojení kontinentální Itálie – Sicílie ( IT ) : zdvojení propojení Sorgente (IT) — Rizziconi (IT)
1.11 Nová propojení na Baleárech a Kanárských ostrovech ( ES )
2.
Vývoj elektrických propojení mezi členskými státy
2.
Vývoj elektrických propojení mezi členskými státy
2.1 Vedení Moulaine ( FR ) — Aubange ( BE )
2.2 Vedení Avelin ( FR ) — Avelgem ( BE )
2.3 Vedení Vigy ( FR ) — Marlenheim ( FR )
2.4 Vedení Vigy ( FR ) — Uchtelfangen ( DE )
2.5 Fázový transformátor La Praz ( FR )
2.6 Další zvyšování kapacity prostřednictvím existujícího propojení mezi Francií a Itálií
2.7 Nové propojení mezi Francií a Itálií
2.8 Nové propojení přes Pyreneje mezi Francií a Španělskem
2.9 Propojení přes východní Pyreneje mezi Francií a Španělskem
2.10 Propojení mezi severními oblastmi Portugalska a severozápadem Španělska
2.11 Vedení Sines (PT) — Alqueva (PT) — Balboa (ES)
2.12 Vedení Valdigem ( PT ) — Douro Internacional ( PT ) — Aldeadávila ( ES ) a zařízení Douro Internacional
2.13 Nová propojení severně od Botnického zálivu mezi Finskem a Švédskem
2.14 Vedení Lienz ( AT ) — Cordignano ( IT )
2.15 Nové propojení mezi Itálií a Rakouskem vedené Brennerským průsmykem
2.16 Propojení mezi Irskem a Severním Irskem
2.17 Vedení St Peter ( AT ) — Isar ( DE )
2.18 Podmořský kabel mezi jihovýchodní Anglií a středním Nizozemskem
2.19 Posílení propojení mezi Dánskem a Německem, např.vedení Kasso — Hamburg
2.20 Posílení propojení mezi Dánskem a Švédskem
2.1 Vedení Moulaine ( FR ) — Aubange ( BE )
2.2 Vedení Avelin ( FR ) — Avelgem ( BE )
2.2 a Propojení mezi Německem a Belgií
2.3 Vedení Vigy ( FR ) — Marlenheim ( FR )
2.4 Vedení Vigy ( FR ) — Uchtelfangen ( DE )
2.5 Fázový transformátor La Praz ( FR )
2.6 Další zvyšování kapacity prostřednictvím existujícího propojení mezi Francií a Itálií
2.7 Nové propojení mezi Francií a Itálií
2.8 Nové transpyrenejské propojení mezi Francií a Španělskem
2.9 Propojení přes východní Pyreneje mezi Francií a Španělskem
2.10 Propojení mezi severními oblastmi Portugalska a severozápadem Španělska 2.11 Vedení Sines (PT) — Alqueva (PT) — Balboa (ES)
2.11a Propojení mezi jihem Portugalska a severozápadem Španělska
2.12 Vedení Valdigem ( PT ) — Douro Internacional ( PT ) — Aldeadávila ( ES ) a zařízení Douro Internacional
2.13 Propojení severně od Botnického zálivu a podmořského kabelu Fennoscan mezi Finskem a Švédskem
2.14 Vedení Lienz ( AT ) — Cordignano ( IT )
2.14a Propojení Somplago (IT) — Wuermlach (AT)
2.14b Propojení Rakousko – Itálie (Thaur-Brixen) železničním tunelem v Brennerském průsmyku
2.16 Propojení mezi Irskem a Severním Irskem
2.17 Vedení St Peter ( AT ) — Isar ( DE )
2.18 Podmořský kabel mezi jihovýchodní Anglií a středním Nizozemskem
2.19 Posílení propojení mezi Dánskem a Německem, např.vedení Kasso — Hamburg
2.20 Posílení propojení mezi Dánskem a Švédskem
2.21 Nové propojení mezi Slovinskem a Maďarskem: Cirkovce (SI) – Heviz (HU)
2.22 Sajoivanka (HU) – Rimavská Sobota (SK)
2.23 Moldava – Sajoivanka (HU)
2.24 Stupava (SK) – jihovýchod Vídně (AT)
2.25 Vedení Polsko – Německo (Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) – Krajnik (PL))
2.26 Spojení Polsko – Litva (Elk -Alytus)
2.27 Podmořský kabel mezi Finskem a Estonskem
2.28 Zavedení flexibilních systémů na přenos střídavého proudu mezi Itálií a Slovinskem
2.29 Nová propojení mezi systémy UCTE a CENTREL
2.30 Dürnrohr (AT) – Slavetice (CZ)
2.31 Podmořské elektrické propojení mezi Maltou (MT) a Sicílií (IT)
2.32 Nová propojení mezi Itálií a Slovinskem
2.33 Vedení Udine Ovest (IT) – Okroglo (SI)
3.
Rozvoj elektrických propojení uvnitř členských států
3.
Rozvoj elektrických propojení uvnitř členských států
3.1 Propojení v západovýchodní ose Dánska:
propojení mezi dánskou západní sítí (UCTE) a východní sítí (NORDEL)
3.2 Propojení v severojižní ose Dánska
3.3 Nová propojení v severní Francii
3.4 Nová propojení v jihozápadní Francii
3.5 Vedení Trino Vercellese ( IT ) — Lacchiarelle ( IT )
3.6 Vedení Turbigo ( IT ) — Rho—Bovisio ( IT )
3.7 Vedení Voghera ( IT ) — La Casella ( IT )
3.8 Vedení S.
Fiorano ( IT ) — Nave ( IT )
3.9 Vedení Benátky sever ( IT ) — Cordignano ( IT )
3.10 Vedení Redipuglia ( IT ) — Udine Ouest ( IT )
3.11 Nová propojení v západovýchodní ose Itálie
3.12 Vedení Tavarnuzze ( IT ) — Casellina ( IT )
3.13 Vedení Tavarnuzze ( IT ) — S.
Barbara ( IT )
3.14 Vedení Rizziconi ( IT ) — Feroleto ( IT ) — Laino ( IT )
3.15 Nová propojení v severojižní ose Itálie
3.16 Úpravy sítí pro usnadnění propojení obnovitelných zdrojů v Itálii3.17 Nová propojení pro větrnou energii v Itálii
3.17 Nová větrná energetická propojení v Itálii
3.18 Nová propojení v severní ose Španělska
3.19 Nová propojení ve středomořské ose Španělska
3.20 Nová propojení v ose Galicie ( ES ) — Centro ( ES )
3.21 Nová propojení v ose Centro ( ES ) — Aragon ( ES )
3.22 Nová propojení v ose Aragon ( ES ) — Levante ( ES )
3.23 Nová propojení v Andalusii ( ES )
3.24 Vedení Pedralva ( PT ) — Riba d'Ave ( PT ) a zařízení Pedralva
3.25 Vedení Recarei ( PT ) — Valdigem ( PT )
3.26 Vedení Picote ( PT ) — Pocinho ( PT ) (modernizace)
3.27 Úprava současného vedení Pego ( PT ) — Cedillo ( ES )/Falagueira ( PT ) a zařízení Falagueira
3.28 Vedení Pego ( PT ) — Batalha ( PT ) a zařízení Batalha
3.29 Vedení Sines ( PT ) — Ferreira do Alentejo ( PT ) I (modernizace)
3.30 Nová propojení větrné energie v Portugalsku
3.31 Vedení Pereiros ( PT ) — Zzere ( PT ) — Santarém ( PT ) a zařízení Zzere
3.32 Vedení Batalha ( PT ) — Rio Maior ( PT ) I a II (modernizace)
3.33 Vedení Carrapatelo ( PT ) — Mourisca ( PT ) (modernizace)
3.34 Vedení Valdigem ( PT ) — Viseu ( PT ) — Anadia ( PT )
3.35 Odklon současného vedení Rio Maior ( PT ) — Palmela ( PT ) směrem k Ribatejo ( PT ) a zařízení Ribatejo
3.36 Rozvodny Thessaloniki ( GR ), Lamia ( GR ) a Patras ( GR ) a spojovací vedení
3.37 Propojení oblastí Euboia ( GR ), Lakónie ( GR ) a Trácie ( GR )
3.38 Posílení existujících propojení okrajových regionů v kontinentálním Řecku
3.39 Vedení Tynagh ( IE ) — Cashla ( IE )
3.40 Vedení Flagford ( IE ) — East Sligo ( IE )
3.41 Propojení sever – východ a západ Španělska, zejména za účelem propojení k síti větrných výrobních kapacit
3.42 Propojení v Baskicku ( ES ), Aragonu ( ES ) a v Navaře ( ES )
3.43 Propojení v Galicii ( ES )
3.44 Propojení ve středním Švédsku
3.45 Propojení v jižním Švédsku
3.46 Vedení Lübeck/Siems (DE) — Görries (DE)
3.47 Vedení Lübeck/Siems (DE) — Krümmel (DE)
3.48 Propojení v Severním Irsku v souvislosti s propojeními s Irskem
3.49 Propojení na severozápadě Spojeného království
3.50 Propojení ve Skotsku a Anglii za účelem vyššího využití obnovitelných zdrojů při výrobě elektřiny
3.51 Nová pobřežní větrná energetická propojení v Belgii
3.52 Rozvodna Borssele (NL)
3.53 Realizace reaktivního energetického kompenzačního zařízení (NL)
3.54 Vedení St Peter (AT) — Tauern (AT)
3.55 Vedení Südburgenland (AT) — Kainachtal (AT)
3.1 Propojení v západovýchodní ose Dánska:
propojení mezi dánskou západní sítí (UCTE) a východní sítí (NORDEL)
3.2 Propojení v severojižní ose Dánska
3.3 Nová propojení v severní Francii
3.4 Nová propojení v jihozápadní Francii 3.5 Vedení Trino Vercellese ( IT ) — Lacchiarella ( IT )
3.6 Vedení Turbigo ( IT ) — Rho—Bovisio ( IT )
3.7 Vedení Voghera ( IT ) — La Casella ( IT )
3.8 Vedení S.
Fiorano ( IT ) — Nave (IT) - Gorlago (IT)
3.9 Vedení Benátky sever ( IT ) — Cordignano ( IT )
3.10 Vedení Redipuglia ( IT ) — Udine Ouest ( IT )
3.11 Nová propojení ve východozápadní ose Itálie
3.12 Vedení Tavarnuzze ( IT ) — Casellina (IT)
3.13 Vedení Tavarnuzze ( IT ) — S.
Barbara ( IT )
3.14 Vedení Rizziconi ( IT ) — Feroleto ( IT ) — Laino ( IT )
3.15 Nová propojení v severojižní ose Itálie
3.16 Úpravy sítí pro usnadnění propojení obnovitelných zdrojů v Itálii3.17 Nová propojení pro větrnou energii v Itálii
3.17 Nová větrná energetická propojení v Itálii
3.18 Nová propojení v severní ose Španělska
3.19 Nová propojení ve středomořské ose Španělska
3.20 Nová propojení v ose Galicie ( ES ) —
Centro ( ES )
3.21 Nová propojení v ose Centro ( ES ) — Aragon ( ES )
3.22 Nová propojení v ose Aragon ( ES ) — Levante ( ES )
3.22 a Nová propojení ve ose španělský jih a střed (ES)
3.22 b Nová propojení v ose španělský východ a střed (ES)
3.23 Nová propojení v Andalusii ( ES )
3.24 Vedení Pedralva ( PT ) — Riba d'Ave ( PT ) a zařízení Pedralva
3.25 Vedení Recarei ( PT ) — Valdigem ( PT )
3.26 Vedení Picote ( PT ) — Pocinho ( PT ) (modernizace)
3.27 Úprava současného vedení Pego ( PT ) — Cedillo ( ES )/Falagueira ( PT ) a zařízení Falagueira
3.28 Vedení Pego ( PT ) — Batalha ( PT ) a zařízení Batalha
3.29 Vedení Sines ( PT ) — Ferreira do Alentejo ( PT ) I (modernizace)
3.30 Nová propojení větrné energie v Portugalsku
3.31 Vedení Pereiros ( PT ) — Zzere ( PT ) — Santarém ( PT ) a zařízení Zzere
3.32 Vedení Batalha ( PT ) — Rio Maior ( PT ) I a II (posílení)
3.33 Vedení Carrapatelo ( PT ) — Mourisca ( PT ) (modernizace)
3.34 Vedení Valdigem ( PT ) — Viseu ( PT ) — Anadia ( PT )
3.35 Odklon současného vedení Rio Maior ( PT ) — Palmela ( PT ) směrem k Ribatejo ( PT ) a zařízení Ribatejo
3.36 Rozvodny Thessaloniki ( GR ), Lamia ( GR ) a Patras ( GR ) a spojovací vedení
3.37 Propojení oblastí Euboia ( GR ), Lakónie ( GR ) a Trácie ( GR )
3.38 Posílení existujících propojení okrajových regionů v kontinentálním Řecku
3.39 Vedení Tynagh ( IE ) — Cashla ( IE )
3.40 Vedení Flagford ( IE ) — East Sligo ( IE )
3.41 Propojení sever – východ a západ Španělska, zejména za účelem propojení k síti větrných výrobních kapacit
3.42 Propojení v Baskicku ( ES ), Aragonu ( ES ) a v Navaře ( ES )
3.43 Propojení v Galicii ( ES )
3.44 Propojení ve středním Švédsku
3.45 Propojení v jižním Švédsku
3.45 a Vedení Hamburg (DE) — region Schwerin (DE)
3.45 b Vedení region Halle/Saale (DE) — region Schwerin (DE)
3.45 c Nová propojení větrné energie mezi pobřežím a pevninou v Německu
3.45 d Zesílení sítě 380 kV v Německu s cílem propojení pobřežních polí na výrobu větrné energie
3.48 Propojení v Severním Irsku v souvislosti s propojeními s Irskem
3.49 Propojení na severozápadě Spojeného království
3.50 Propojení ve Skotsku a Anglii za účelem vyššího využití obnovitelných zdrojů při výrobě elektřiny
3.51 Nová pobřežní větrná energetická propojení v Belgii , včetně posílení sítě 380 kV
3.52 Rozvodna Borssele (NL)
3.53 Realizace reaktivního energetického kompenzačního zařízení (NL)
3.53 a Instalace fázových transformátorů a/nebo kondenzátorů v Belgii
3.53 b Zesílení sítě 380 kV v Belgii, aby se zvýšila dovozní kapacita
3.54 Vedení St Peter (AT) — Tauern (AT)
3.55 Vedení Süd-Burgenland (AT) — Kainachtal (AT)
3.56 Dunowo (PL) – Zydowo (PL) – Krzewina (PL) – Plewiska (PL)
3.57 Patnow (PL) – Grudziadz (PL)
3.
58 Ostrow (PL – Plewiska (PL)
3.59 Ostrow (PL) – Trebaczew (Rogowiec)(PL)
3.60 Plewiska (PL) – Patnow (PL)
3.61 Tarnow (PL) – Krosno (PL)
3.62 Elk (PL) – Olsztyn Matki (PL)
3.63 Elk (PL) – Narew (PL)
3.64 Mikulowa (PL) – Swiebodzice-Dobrzen (Groszowice) (PL)
3.65 Patnow (PL) – Sochaczew (PL) – Varšava (PL)
3.66 Krsko (SI) – Bericevo (SI)
3.67) Zesílení slovinského přenosového systému z 220 kV na 400 kV
3.68 Medzibrod (SK) – Liptovska Mara (SK)
3.69 Lemesany (SK) – Moldava (SK)
3.70 Lemesany (SK) – Velké Kapusany (SK)
3.71 Gabčíkovo (SK) – Velký Dur (SK)
3.72 Propojení v severním Švédsku
3.73 Převod zásobování Saaremaa na 110 kV
3.74 Zlepšení energetického zásobování v Tartu
3.75 Obnova rozvodny Eesti (300 kV)
3.76 Obnova rozvoden Kiisa, Puessi a Viljandi (110 kV)
3.77 Nosovice (CZ) – Prosenice (CZ): rekonstrukce jednoduchého vedení (400 kV) na vedení dvojité 400 kV
3.78 Krasikov (CZ) – Horní Zivotice (CZ): nové jednoduché vedení 400 kV
3.79 Nová propojení větrné energie na Maltě (MT)
4.
Rozvoj elektrických propojení s třetími zeměmi
4.
Rozvoj elektrických propojení s třetími zeměmi
4.1 Vedení Neuenhagen (DE) — Vierraden (DE) — Krajnik (PL)
4.2 Vedení Brunsbüttel (DE) — jižní Norsko
4.3 Vedení S.
Fiorano (IT) — Robbia (CH)
4.4 Nové propojení Itálie — Švýcarsko
4.5 Vedení Filippi ( GR ) — Marica 3 (Bulharsko)
4.6 Vedení Amintaio ( GR ) — Bitolja (Bývalá jugoslávská republika Makedonie)
4.7 Vedení Kardia ( GR ) — Elbasan (Albánie)
4.8 Vedení Elbasan (Albánie) — Podgorica (Srbsko a Černá hora)
4.9 Rozvodna a spojovací vedení Mostar (Bosna a Hercegovina)
4.10 Rozvodna a spojovací vedení Ernestinovo (Chorvatsko)
4.11 Nová propojení mezi Řeckem a Albánií, Bulharskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií
4.12 Vedení Flippi ( GR ) — Hamidabad (TR)
4.13 Podmořský kabel mezi severovýchodem/východem Anglie a jižním Norskem
4.14 Spojení Eemshaven (NL) — Feda (NO)
4.15 Podmořský kabel mezi jižním Španělskem a Marokem (posílení existujícího propojení)
4.16 Propojení pro baltský elektrizační okruh: Německo – Polsko – Rusko – Estonsko – Lotyšsko – Litva – Švédsko – Finsko – Dánsko – Bělorusko
4.17 Propojení jižní Finsko — Rusko
4.18 Propojení Německo — Polsko — Litva — Bělorusko — Rusko (vysokonapěťové propojení východ – západ)
4.19 Propojení Polsko — Litva
4.20 Podmořský kabel mezi Finskem a Estonskem
4.21 Nová propojení mezi severním Švédskem a severním Norskem
4.22 Nová propojení mezi středním Švédskem a středním Norskem
4.23 Vedení Borgvik ( S ) — Hoesle (NO) — oblast Osla (NO)
4.24 Nová propojení mezi soustavami UCTE a CENTREL
4.25 Nová propojení mezi soustavou UCTE/CENTREL a balkánskými zeměmi
4.26 Propojení a rozhraní mezi rozšířenou soustavou UCTE a Běloruskem, Ruskem a Ukrajinou, včetně přemístění měníren HVDC dříve provozovaných mezi Rakouskem a Maďarskem, Rakouskem a Českou republikou a Německem a Českou republikou
4.27 Propojení v elektrickém okruhu Černého moře: Rusko — Ukrajina — Rumunsko — Bulharsko — Turecko — Gruzie
4.28 Nová propojení v oblasti Černého moře za účelem zajištění spolupráce rozšířené soustavy UCTE se sítěmi v dotyčných zemích
4.29 Nová propojení ve středozemním elektrickém okruhu: Francie — Španělsko — Maroko — Alžírsko — Tunisko — Libye — Egypt — země Středního východu — Turecko — Řecko — Itálie
4.30 Podmořský kabel mezi jižním Španělskem a severozápadním Alžírskem
4.31 Podmořský kabel mezi Itálií a Alžírskem
4.32 Nová propojení v oblasti Barentsova moře
4.33 Instalace pružné střídavé přenosové soustavy mezi Itálií a Slovinskem
4.34 Nové propojení Itálie – Slovinsko
4.35 Podmořský kabel Itálie – Chorvatsko
4.36 Posílení propojení mezi Dánskem a Norskem
4.4 Nové propojení Itálie — Švýcarsko
4.5 Vedení Filippi ( GR ) — Marica 3 (Bulharsko)
4.6 Vedení Amintaio ( GR ) — Bitolja (Bývalá jugoslávská republika Makedonie)
4.7 Vedení Kardia ( GR ) — Elbasan (Albánie)
4.8 Vedení Elbasan (Albánie) — Podgorica (Srbsko a Černá hora)
4.9 Rozvodna a spojovací vedení Mostar (Bosna a Hercegovina)
4.10 Rozvodna a spojovací vedení Ernestinovo (Chorvatsko)
4.11 Nová propojení mezi Řeckem a Albánií, Bulharskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií
4.12 Vedení Flippi ( GR ) — Hamidabad (TR)
4.13 Podmořský kabel mezi severovýchodem/východem Anglie a jižním Norskem
4.14 Spojení Eemshaven (NL) — Feda (NO)
4.15 Podmořský kabel mezi jižním Španělskem a Marokem (posílení existujícího propojení)
4.16 Propojení pro baltský elektrizační okruh: Německo – Polsko – Rusko – Estonsko – Lotyšsko – Litva – Švédsko – Finsko – Dánsko – Bělorusko
4.17 Propojení jižní Finsko — Rusko
4.21 Nová propojení mezi severním Švédskem a severním Norskem
4.22 Nová propojení mezi středním Švédskem a středním Norskem
4.23 Vedení Borgvik ( SE ) — Hoesle (N) — oblast Osla (N)
4.25 Nová propojení mezi soustavou UCTE/CENTREL a balkánskými zeměmi
4.26 Propojení a rozhraní mezi rozšířenou soustavou UCTE a Běloruskem, Ruskem a Ukrajinou, zejména pak s přemístěním měníren HVDC dříve provozovaných mezi Rakouskem a Maďarskem, Rakouskem a Českou republikou a Německem a Českou republikou
4.27 Propojení v elektrickém okruhu Černého moře: Rusko — Ukrajina — Rumunsko — Bulharsko — Turecko — Gruzie
4.28 Nová propojení v oblasti Černého moře za účelem zajištění spolupráce rozšířené soustavy UCTE se sítěmi v příslušných zemích
4.29 Nová propojení ve středomořském elektrickém okruhu: Francie — Španělsko — Maroko — Alžírsko — Tunisko — Libye — Egypt — země Středního východu — Turecko — Řecko — Itálie 4.30 Podmořský kabel mezi jižním Španělskem a severozápadním Alžírskem
4.31 Podmořský kabel mezi Itálií a severní Afrikou (Alžírsko, Tunisko, Libye)
4.31 a Elektrické propojení mezi Tuniskem a Itálií
4.32 Nová propojení v oblasti Barentsova moře
4.32a Posílení propojení mezi Dánskem a Norskem
4.32b Obermoorweiler (DE) – Meiningen (AT) – Bonaduz (CH): nové zvýšení kapacity
4.32c Bekescsaba (HU) – Oradea (RO)
4.32d Pecs (HU) – Sombor (YU)
4.32e Pecs (HU) – Ernestinovo (CZ)
4.32f Hranice Velké Kapusany (SK) – UA
4.32g Andrall (ES) – Encamp (AND) – zvýšení kapacity na 220 kV
4.32h Španělsko – Andorra – Francie: posílení jednotlivých propojení
5.
Opatření zlepšující provoz propojených elektrizačních soustav v rámci vnitřního trhu
(Dosud nebyly definovány žádné specifikace)
5.
Opatření zlepšující provoz propojených elektrizačních soustav v rámci vnitřního trhu
(Dosud nebyly definovány žádné specifikace)
Odůvodnění.
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je aktualizace seznamu projektů, které vyplynuly z prací Rady.
Tato aktualizace byla předmětem společné domluvy s Evropskou komisí a členskými zeměmi.
Uvedení projektu "Vedení S.
Fiorano (IT) - Robbia (CH)" bylo zrušeno, protože projekt už byl realizován.
Pozměňovací návrh 29
Příloha III, Plynárenské soustavy
6.
Zavedení zemního plynu do nových oblastí
6.
Zavedení zemního plynu do nových oblastí
6.1 Rozvoj plynárenských soustav z Belfastu směrem do severozápadního oblasti Severního Irska (UK) a v případě potřeby na západní pobřeží Irska
6.2 LNG v Santa Cruz de Tenerife, Kanárské ostrovy ( ES )
6.3 LNG v Las Palmas de Gran Canaria ( ES )
6.4 LNG na Madeiře ( PT )
6.5 Rozvoj plynárenských soustav ve Švédsku
6.6 Propojení mezi Baleárskými ostrovy ( ES ) a kontinentálním Španělskem
6.7 Vysokotlaká větev do Trácie ( GR )
6.8 Vysokotlaká větev do Korintu ( GR )
6.9 Vysokotlaká větev do severozápadního Řecka ( GR )
6.10 Propojení ostrovů Lolland (DK) a Falster (DK)
6.1 Rozvoj plynárenských soustav z Belfastu směrem do severozápadního oblasti Severního Irska (UK) a v případě potřeby na západní pobřeží Irska
6.2 LNG v Santa Cruz de Tenerife, Kanárské ostrovy ( ES )
6.3 LNG v Las Palmas deGran Canaria ( ES )
6.4 LNG na Madeiře ( PT )
6.5 Rozvoj plynárenských soustav ve Švédsku
6.6 Propojení mezi Baleárskými ostrovy ( ES ) a kontinentálním Španělskem
6.7 Vysokotlaká větev do Trácie ( GR )
6.8 Vysokotlaká větev do Korintu ( GR )
6.9 Vysokotlaká větev do severozápadního Řecka ( GR )
6.10 Propojení ostrovů Lolland (DK) a Falster (DK)
6.11 LNG na ostrově Kypr, energetické středisko Vasilikos
6.12 Propojení mezi zařízeními LNG Vasilikos (CY) a elektrárnou Moni (CY)
6.13 LNG na ostrově Kréta (EL)
6.14 Vysokotlaká větev do Patry (EL)
6.15 LNG na Maltě
7.
Rozvoj plynárenských propojení za účelem uspokojení potřeb vnitřního trhu a posílení bezpečnosti dodávek, včetně propojení oddělených sítí
7.
Rozvoj plynárenských propojení za účelem uspokojení potřeb vnitřního trhu a posílení bezpečnosti dodávek, včetně propojení oddělených sítí
7.1 Další propojovací plynovod mezi Irskem a Skotskem
7.2 Propojení sever – jih, včetně plynovodu Dublin — Belfast
7.3 Kompresní stanice na plynovodu Lacq ( FR ) — Calahorra ( ES )
7.4 Plynovod Lussagnet ( FR ) — Bilbao ( ES )
7.5 Plynovod Perpignan ( FR ) — Barcelona ( ES )
7.6 Zvyšování přepravní kapacity plynovodů zásobujících Portugalsko skrze jižní Španělsko a Galicii a Asturii skrze Portugalsko
7.7 Plynovod Purchkirchen ( AT ) — Burghausen ( DE )
7.8 Plynovod Andorf ( AT ) — Simbach ( DE )
7.9 Plynovod Wiener Neustadt ( AT ) — Sopron ( HU )
7.10 Plynovod Bad Leonfelden ( DE ) — Linz ( AT )
7.11 Plynovod severozápadní Řecko — Elbasan (AL)
7.12 Propojovací plynovod Řecko — Itálie
7.13 Kompresní stanice na hlavním plynovodu v Řecku
7.14 Propojení mezi sítěmi Rakouska a České republiky
7.15 Koridor pro přepravu plynu v jihovýchodní Evropě přes Řecko, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Srbsko a Černou Horu, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Slovinsko a Rakousko
7.16 Koridor pro přepravu plynu mezi Rakouskem a Tureckem skrze Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko
7.17 Propojovací plynovody mezi Spojeným královstvím, Nizozemskem a Německem, propojující hlavní zdroje a trhy severozápadní Evropy
7.18 Propojení mezi severovýchodním Německem (oblast Berlína) a severozápadním Polskem (oblast Štětínu)s větví ze Schmöllnu do Lubminu (DE, oblast Greifswaldu)
7.19 Propojení mezi zařízeními v pobřežních vodách Severního moře nebo mezi dánskými zařízeními v pobřežních vodách a zařízeními na pobřeží Spojeného království
7.20 Posílení přepravní kapacity mezi Francií a Itálií
7.21 Baltský propojovací plynovod mezi Dánskem – Německem – Švédskem
7.1 Další propojovací plynovod mezi Irskem a Skotskem
7.2 Propojení sever – jih, včetně plynovodu Dublin — Belfast
7.3 Kompresní stanice na plynovodu Lacq ( FR ) — Calahorra ( ES )
7.4 Plynovod Lussagnet ( FR ) — Bilbao ( ES )
7.5 Plynovod Perpignan ( FR ) — Barcelona ( ES )
7.6 Zvyšování přepravní kapacity plynovodů zásobujících Portugalsko skrze jižní Španělsko a Galicii a Asturii skrze Portugalsko
7.7 Plynovod Puchkirchen ( AT ) — Burghausen ( DE )
7.8 Plynovod Andorf ( AT ) — Simbach ( DE )
7.9 Plynovod Wiener Neustadt ( AT ) — Sopron ( HU )
7.10 Plynovod Bad Leonfelden (AT) — Linz (AT)
7.11 Plynovod severozápadní Řecko — Elbasan (Albánie)
7.12 Propojovací plynovod Řecko - Itálie
7.13 Kompresní stanice na hlavním plynovodu v Řecku
7.14 Propojení mezi sítěmi Rakouska a České republiky
7.15 Koridor pro přepravu plynu v jihovýchodní Evropě přes Řecko, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Srbsko a Černou Horu, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Slovinsko a Rakousko
7.16 Koridor pro přepravu plynu mezi Rakouskem a Tureckem skrze Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko
7.17 Propojovací plynovody mezi Spojeným královstvím, Nizozemskem a Německem, propojující hlavní zdroje a trhy severozápadní Evropy
7.18 Propojení mezi severovýchodním Německem (oblast Berlína) a severozápadním Polskem (oblast Štětínu)s větví ze Schmöllnu do Lubminu (DE, oblast Greifswaldu)
7.18a Plynovod Cieszyn (PL) – Ostrava (CZ )
7.18b Görlitz (DE) – Zgorzelec (PL): rozšíření a propojení sítí zemního plynu
7.18c Rozšíření Bernau (DE) – Štětín (PL)
77.19 Propojení mezi zařízeními v pobřežních vodách Severního moře nebo mezi dánskými zařízeními v pobřežních vodách a zařízeními na pobřeží Spojeného království
7.20 Posílení přepravní kapacity mezi Francií a Itálií
7.21 Baltský propojovací plynovod mezi Dánskem – Německem – Švédskem
7.22 Mísicí stanice ve Winksele (BE) v ose sever - jih
7.23 Posílení kapacity propojující Zeebrugge (BE) a Eynatten (BE)
7.24 Posílení kapacity podél osy sever - západ: Zelzate (BE) – Zeebrugge (BE)
7.25 Výstavba plynovodu spojujícího Dánsko a Nizozemsko a propojujícího výrobní zařízení, která existují v Severním moři.
8.
Rozvoj kapacit pro odběr zkapalněného zemního plynu (LNG) a pro skladování zemního plynu
8.
Rozvoj kapacit pro odběr zkapalněného zemního plynu (LNG) a pro skladování zemního plynu
8.1 LNG v Le Verdon-sur-mer ( F , nový terminál) a plynovod do zásobníků v Lussagnet ( F )
8.2 LNG ve Fos-sur-mer ( F )
8.3 LNG v Huelva ( E ), rozšíření existujícího zařízení
8.4 LNG v Kartageně ( E ), rozšíření existujícího zařízení
8.5 LNG v Galicii ( E ), nové zařízení
8.6 LNG v Bilbau ( E ), nové zařízení
8.7 LNG v oblasti Valencia ( E ), nové zařízení
8.8 LNG v Barceloně ( E ), rozšíření existujícího zařízení
8.9 LNG v Sines ( P ), nové zařízení
8.10 LNG v Revithoussa ( GR ), rozšíření existujícího zařízení
8.11 LNG na severním pobřeží Jaderského moře ( I )
8.12 LNG v pobřežních vodách severního Jaderského moře ( I )
8.13 LNG na jižním pobřeží Jaderského moře ( I )
8.14 LNG na Jónském pobřeží ( I )
8.15 LNG na Tyrhénském pobřeží ( I )
8.16 LNG na Ligurském pobřeží ( I )
8.17 LNG v Zeebruge/Dudzele ( B, rozšíření existujícího zařízení )
8.18 LNG na ostrově Grain, Kent (UK)
8.19 Výstavba druhého LNG zařízení v Řecku
8.20 Rozvoj podzemních plynárenských skladovacích zařízení v Irsku
8.21 Skladování na Jižní Kavale ( GR ), přeměna vyčerpaného plynárenského pole v pobřežních vodách
8.22 Skladování v Lussagnetu ( F , rozšíření existujícího zařízení)
8.23 Skladování v Pecoradu ( F , přeměna vyčerpaného naftového pole)
8.24 Skladování v Alsasku ( F , rozvoj skladování v solných dutinách)
8.25 Skladování v centrální oblasti ( F , rozvoj skladování u hladiny podzemní vody)
8.26 Skladování na severojižní ose Španělska (nová zařízení) v Kantabrii, Aragonu, Kastilii a Leonu, Kastilii – La-Mancha a Andalusii
8.27 Skladování na středozemské ose Španělska (nová zařízení) v Katalánii, Valencii a Murcii
8.28 Skladování v Carriçu ( P , nové zařízení)
8.29 Skladování v Loenhoutu ( B , rozšíření existujícího zařízení)
8.30 Skladování v Stenlille (DK) a Lille Torupu (DK, rozšíření existujícího zařízení)
8.31 Skladování v Tønderu (DK, nové zařízení)
8.32 Skladování v Purchkirchenu ( A , rozšíření existujícího zařízení) včetně plynovodu do systému Penta Západ poblíž Andorfu ( A )
8.33 Skladování v Baumgartenu ( A , nové zařízení)
8.34 Skladování v Haidachu ( A , nové zařízení) včetně plynovodu do Evropské distribuční soustavy
8.35 Rozvoj podzemních skladovacích zařízení v Itálii
8.1 LNG v Le Verdon-sur-mer ( FR , nový terminál) a plynovod do zásobníků v Lussagnetu
8.2 LNG ve Fos-sur-mer ( FR )
8.3 LNG v Huelva ( ES ), rozšíření existujícího zařízení
8.4 LNG v Kartageně ( ES ), rozšíření existujícího zařízení
8.5 LNG v Galicii ( ES ), nové zařízení
8.6 LNG v Bilbau ( ES ), nové zařízení
8.7 LNG v oblasti Valencia ( ES ), nové zařízení
8.8 LNG v Barceloně ( ES ), rozšíření existujícího zařízení
8.9 LNG v Sines ( PT ), nové zařízení
8.10 LNG v Revithoussa ( EK ), rozšíření existujícího zařízení
8.11 LNG na severním pobřeží Jaderského moře ( IT )
8.12 LNG v pobřežních vodách severního Jaderského moře ( IT )
8.13 LNG na jižním pobřeží Jaderského moře ( IT )
8.14 LNG na Jónském pobřeží (IT)
8.15 LNG na Tyrhénském pobřeží ( IT )
8.16 LNG na Ligurském pobřeží ( IT )
8.17 LNG v Zeebruge ( BE , 2. etapa rozšiřování kapacity )
8.18 LNG na ostrově Grain, Kent (UK)
8.19 Výstavba druhého LNG zařízení v kontinentálním Řecku
8.20 Rozvoj podzemních plynárenských skladovacích zařízení v Irsku
8.21 Skladování na Jižní Kavale ( EL ), přeměna vyčerpaného plynárenského pole v pobřežních vodách
8.22 Skladování v Lussagnetu ( FR , rozšíření existujícího zařízení)
8.23 Skladování v Pecoradu ( FR , přeměna vyčerpaného naftového pole)
8.24 Skladování v Alsasku ( FR , rozvoj skladování v solných dutinách)
8.25 Skladování v centrální oblasti ( FR , rozvoj skladování u hladiny podzemní vody)
8.26 Skladování na severojižní ose Španělska (nová zařízení) v Kantabrii, Aragonu, Kastilii a Leonu, Kastilii – La-Mancha a Andalusii
8.27 Skladování na středozemské ose Španělska (nová zařízení) v Katalánii, Valencii a Murcii
8.28 Skladování v Carriçu ( PT , nové zařízení)
8.29 Skladování v Loenhoutu ( BE , rozšíření existujícího zařízení)
8.30 Skladování v Stenlille (DK) a Lille Torupu (DK, rozšíření existujícího zařízení)
8.31 Skladování v Tønderu (DK, nové zařízení)
8.32 Skladování v Puchkirchenu ( AT , rozšíření existujícího zařízení) včetně plynovodu do systému Penta Západ poblíž Andorfu ( AT )
8.33 Skladování v Baumgartenu ( AT , nové zařízení)
8.34 Skladování v Haidachu ( AT , nové zařízení) včetně plynovodu do Evropské distribuční soustavy
8.35 Rozvoj podzemních skladovacích zařízení v Itálii
8.36 Skladování ve Wierzchowicích (PL): rozšíření zařízení
8.37 Skladování v Kossakowu (PL), rozvoj podzemního skladování
8.38 Plynovod Malta(MT) - Sicílie (IT)
8.39 Skladování v Litvě (nové zařízení)
9.
Rozvoj přepravní plynárenské kapacity (zásobovací plynovody)
9.
Rozvoj přepravní plynárenské kapacity (zásobovací plynovody)
9.1 Vytvoření a rozvoj propojení v rámci skandinávské plynárenské distribuční soustavy: Norsko — Dánsko — Německo — Švédsko — Finsko — Rusko — pobaltské státy — Polsko
9.2 Středoskandinávský plynovod: Norsko, Švédsko, Finsko
9.3 Severoevropský plynovod: Rusko, Baltské moře, Německo
9.4 Plynovod z Ruska do Německa přes Lotyšsko, Litvu a Polsko, včetně rozvoje podzemních plynárenských skladovacích kapacit v Lotyšsku
9.5 Plynovod Finsko – Estonsko
9.6 Nové plynovody z Alžírska do Španělska a Francie a zvyšování souvisejících kapacit vnitřních sítí v těchto zemích
9.7 Zvyšování přepravní kapacity plynovodu Alžírsko — Maroko — Španělsko (do Córdoby)
9.8 Plynovod Córdoba ( E ) — Ciudad Real ( E )
9.9 Plynovod Ciudad Real ( E ) — Madrid ( E )
9.10 Plynovod Ciudad Real ( E ) — pobřeží Středozemního moře ( E )
9.11 Větve v Kastilii (E) – La-Mancha ( E )
9.12 Prodloužení směrem do severozápadního Španělska
9.13 Podmořský plynovod Alžírsko – Španělsko a plynovody pro propojení k Francii
9.14 Zvyšování přepravní kapacity z ruských zdrojů do Evropské unie přes Ukrajinu, Slovensko a Českou republiku
9.15 Zvyšování přepravních kapacit z ruských zdrojů do Evropské unie přes Bělorusko a Polsko
9.16 Plynovod Yagal Sud (mezi plynovodem STEGAL, vedoucím do trojúhelníku D , F , CH)
9.17 Plynovod SUDAL východ (mezi plynovodem MIDAL poblíž propojení z Heppenheimu do Burghausenu, propojení s plynovodem PENTA v Rakousku)
9.18 Plynovod z libyjských zdrojů do Itálie
9.19 Plynovod ze zdrojů v zemích Kaspického moře do Evropské unie
9.20 Plynovod Řecko — Turecko
9.21 Zvyšování přepravní kapacity z ruských zdrojů do Řecka a jiných balkánských zemí přes Ukrajinu, Moldavsko, Rumunsko a Bulharsko
9.22 Plynovod Stara Zagora (BG) — Ichtiman (BG)
9.23 Spojovací plynovody mezi německými, českými, rakouskými a italskými sítěmi
9.24 Plynovod z ruských zdrojů do Itálie přes Ukrajinu, Slovensko, Maďarsko a Slovinsko
9.25 Zvyšování přepravní kapacity plynovodu TENP vedoucího z Nizozemska skrze Německo do Itálie
9.26 Plynovod Taisnières ( F ) — Oltingue (CH)
9.27 Plynovod z Dánska do Polska, případně přes Švédsko
9.28 Plynovod Nybro (DK) — Dragr (DK), včetně spojovacího plynovodu do skladovacího zařízení ve Stenlille (DK)
9.29 Plynárenská soustava ze zdrojů v Barentsově moři do Evropské unie přes Švédsko a Finsko
9.30 Plynovod z pole Corrib ( IRL , pobřežní vody)
9.31 Plynovod z alžírských zdrojů do Itálie přes Sardinii, s větví na Korsiku
9.32 Plynárenské soustavy ze zdrojů na Středním východě do Evropské unie
9.33 Plynovod z Norska do Spojeného království
9.1 Vytvoření a rozvoj propojení v rámci skandinávské plynárenské distribuční soustavy: Norsko — Dánsko — Německo Švédsko — Finsko — Rusko — pobaltské státy — Polsko
9.2 Středoskandinávský plynovod: Norsko, Švédsko, Finsko
9.3 Severoevropský plynovod: Rusko, Baltské moře, Německo
9.4 Plynovod z Ruska do Německa přes Lotyšsko, Litvu a Polsko, včetně rozvoje podzemních plynárenských skladovacích kapacit v Lotyšsku, projekt "Amber" (Jantar)
9.5 Plynovod Finsko – Estonsko
9.6 Nové plynovody z Alžírska do Španělska a Francie a zvyšování souvisejících kapacit vnitřních sítí v těchto zemích
9.7 Zvyšování přepravní kapacity plynovodu Alžírsko — Maroko — Španělsko (do Córdoby)
9.8 Plynovod Córdoba ( ES ) — Ciudad Real ( ES )
9.9 Plynovod Ciudad Real ( ES ) — Madrid ( ES )
9.10 Plynovod Ciudad Real ( ES ) — pobřeží Středozemního moře ( ES )
9.11 Větve v Kastilii (ES) – La-Mancha ( ES )
9.12 Prodloužení směrem do severozápadního Španělska
9.13 Podmořský plynovod Alžírsko – Španělsko a plynovody pro propojení k Francii
9.14 Zvyšování přepravní kapacity z ruských zdrojů do Evropské unie přes Ukrajinu, Slovensko a Českou republiku
9.15 Zvyšování přepravních kapacit z ruských zdrojů do Evropské unie přes Bělorusko a Polsko
9.15a Plynovod na přepravu zemního plynu "Yamal – Evropa II"
9.16 Plynovod Yagal Sud (mezi plynovodem STEGAL, vedoucím do trojúhelníku DE/FR /CH)
9.17 Plynovod SUDAL východ (mezi plynovodem MIDAL poblíž propojení z Heppenheimu do Burghausenu, propojení s plynovodem PENTA v Rakousku)
9.17a Zvýšení přenosové kapacity plynovodu STEGAL na přepravu dalšího plynu z hranic mezi Českou republikou a Německem a z hranic mezi Polskem a Německem přes 'Německo do dalších členských států .
9.18 Plynovod z libyjských zdrojů do Itálie
9.19 Plynovod ze zdrojů v zemích Kaspického moře do Evropské unie
9.20 Plynovod Řecko — Turecko
9.21 Zvyšování přepravní kapacity z ruských zdrojů do Řecka a jiných balkánských zemí přes Ukrajinu, Moldavsko, Rumunsko a Bulharsko
9.22 Plynovod Stara Zagora (BG) — Ichtiman (BG)
9.22a Plynovod přes Jaderské moře - plynovod na přepravu zemního plynu dováženého z oblasti Kaspického moře, Ruska a Středního východu, který spojuje Itálii a energetické trhy jihovýchodní Evropy
9.23 Spojovací plynovody mezi německými, českými, rakouskými a italskými sítěmi
9.24 Plynovod z ruských zdrojů do Itálie přes Ukrajinu, Slovensko, Maďarsko a Slovinsko
9.25 Zvyšování přepravní kapacity plynovodu TENP vedoucího z Nizozemska slrze Německo do Itálie
9.26 Plynovod Taisnières ( FR ) — Oltingue (CH)
9.27 Plynovod z Dánska do Polska, případně přes Švédsko
9.28 Plynovod Nybro (DK) — Dragr (DK), včetně spojovacího plynovodu do skladovacího zařízení ve Stenlille (DK)
9.29 Plynárenská soustava ze zdrojů v Barentsově moři do Evropské unie přes Švédsko a Finsko
9.30 Plynovod z pole Corrib ( IE , pobřežní vody)
9.31 Plynovod z alžírských zdrojů do Itálie přes Sardinii, s větví na Korsiku
9.32 Plynárenské soustavy ze zdrojů na Středním východě do Evropské unie
9.33 Plynovod z Norska do Spojeného království
9.34 Propojení Pécs (HU) – Chorvatsko
9.35 Propojení Szeged (HU) – Oradea (RO)
9.36 Propojení Vecses (HU) – Slovensko
9.37 Zvýšení kapacity mezi Beregdarocem (HU) a Ukrajinou
10. +Opatření zlepšující provoz plynárenských soustav v rámci vnitřního trhu
(Dosud nebyly definovány žádné specifikace.)
10.
Opatření zlepšující provoz plynárenských soustav v rámci vnitřního trhu
(Dosud nebyly definovány žádné specifikace.)
Odůvodnění
Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je aktualizace seznamu projektů daná pracemi Rady.
Tato aktualizace byla předmětem společné dohody s Evropskou komisí a členskými státy
Pozměňovací návrh 30
Příloha IV
Tato příloha je zrušena.
Odůvodnění
Pro soudržnost s pozměňovacími návrhy 24 a 25.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
1.
Historique et objectifs.
La proposition de décision sur les orientations relatives aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie s'inscrit dans un paquet de quatre propositions adopté en décembre 2003 ; les trois autres étant respectivement : efficacité énergétique dans les utilisations finales et aux services énergétiques, mesures visant à garantir la sécurité de l'approvisionnement et les investissements dans les infrastructures, condition d'accès aux réseaux de transport de gaz.
L'Union européenne travaille sur la création progressive d'un marché européen du gaz et de l'électricité, qui pourrait comprendre à terme plus de 35 pays et une population de plus de 600 millions d'habitants.
La Commission préconise que ce futur marché soit établi sur la base de normes communes concernant l'ouverture du marché, la protection de l'environnement et la sécurité.
Ces orientations ont été validées par le Conseil, en décembre 2003, par un document-cadre sur "les infrastructures énergétiques dans l'Europe élargie", se basant sur plusieurs conclusions du Conseil européen (en particulier Copenhague et Barcelone, qui a établi l'objectif de 10 % d'interconnexions entre Etats membres).
Parmi ses voisins, l'Union européenne distingue dans le domaine de l'énergie trois "zones prioritaires de coopération", avec lesquelles existe déjà une coopération structurée dans le secteur de l'énergie : la Russie (dialogue énergétique UE-Russie), la zone euro-méditerranéenne (forum euro-méditerranéen de l'énergie) et l'Europe du Sud-Est ("processus d'Athènes" en vue de la mise en place d'un marché sous-régional de l'énergie).
Il y a aussi trois zones dites "complémentaires d'intérêt commun" : la dimension nordique, le bassin de la mer Caspienne et les autres partenaires importants, en particulier l'Ukraine (notamment en tant que pays de transit des approvisionnements de l'UE en hydrocarbures).
Cette proposition relative aux réseaux transeuropéens de l'énergie a pour objectif d'adapter les orientations à la nouvelle configuration de l'Union européenne découlant de l'adhésion de dix nouveaux Etats membres mais aussi d'autoriser le financement de projet d'intérêt commun dans l'Union élargie, de permettre la réalisation du marché intérieur du gaz et de l'électricité et d'assurer la sécurité d'approvisionnement à travers des interconnections entre pays membres et avec les pays voisins (Europe du Sud-Est, pays méditerranéens, Ukraine, Belarus,...).
Elle vise également à accélérer la préparation et la réalisation effective des projets et enfin à simplifier la législation : une seule décision relative aux "RTE-e" au lieu de deux précédemment.
2.
Les réseaux transeuropéens.
2.1.
Les projets
La Commission a proposé la mise à jour des réseaux pour tenir compte de l'élargissement sur plus de 160 projets d'intérêt commun pour l'électricité et 120 pour le gaz listés en annexe III et définis selon les critères de l'annexe II.
Ces projets constituent la base des projets transeuropéens dans le secteur de l'énergie.
Cependant, la Commission a introduit de nouvelles notions afin de définir les priorités d'action : les projets prioritaires situés sur des axes prioritaires et des projets d'intérêt européen et d'autre part, elle a offert la possibilité de désigner un coordinateur européen (article 10).
Ces nouveaux instruments sont indispensables pour accélérer les travaux de préparation des projets et faciliter l'accomplissement des longues procédures d'autorisation.
2.2.
Les projets d'intérêt européen
Ce concept de projets d'intérêt européen recouvre en fait une sélection de projets indispensables à l'interconnexion entre les Etats membres et situés sur les axes prioritaires.
Ceux-ci sont des projets compatibles avec le développement durable, ayant un impact déterminant sur le fonctionnement du marché concurrentiel du marché intérieur et/ou contribuant au renforcement de la sécurité d'approvisionnement de la Communauté.
Pour être déclarés d'intérêt européen, ces projets doivent comporter le franchissement d'une frontière ou avoir une incidence significative sur la capacité de transport transfrontalier.
Si ces projets sont présentés dans le cadre de programme de subventionnement communautaire (réseaux transeuropéens, Fonds structurels, Fonds de cohésion,...), les Etats Membres donnent la priorité aux projets déclarés d'intérêt européen.
2.3.
Le coordinateur européen
La Commission a la possibilité de désigner un coordinateur européen agissant au nom et pour le compte de la Commission dans un projet prioritaire ou tronçon de projet prioritaire ou plusieurs projets prioritaires connexes.
Ce coordinateur européen conseille, encourage l'utilisation de méthodes communes d'évaluation de projet, présente annuellement un rapport à la Commission, stimule le dialogue entre tous les acteurs d'un projet.
2.4.
Propositions
Cette approche pour les réseaux transeuropéens de l'énergie correspond en fait à l'approche adoptée pour les réseaux transeuropéens dans le transport.
■ Votre rapporteur partage l'avis de la Commission européenne sur les projets d'intérêt européen et sur le coordinateur européen.
Dès lors, votre rapporteur soutient le texte proposé à condition toutefois que la désignation d'un coordinateur européen soit limitée aux projets complexes présentant des conditions de mise en oeuvre particulièrement difficiles, et ce, en concertation avec les Etats membres.
Néanmoins, compte tenu de la faiblesse de l'enveloppe financière consacrée au volet énergie des réseaux transeuropéens et du fait que la majorité des investissements vont émaner du secteur privé, il ne peut y avoir de mécanismes contraignants qui pourraient être perçus comme une forme "d'ingérence" par les Etats membres et les entreprises qui vont consentir ces investissements.
Dès lors, toute mention à une procédure d'enquête transnationale, inexistante à l'heure actuelle, a été effacée de la proposition.
Cependant, étant donné l'importance globale des enjeux énergétiques, votre rapporteur estime que la proposition a la vertu d'inciter les Etats membres à coopérer entre eux lorsque cela s'avère nécessaire mais aussi à intégrer la notion d'intérêt européen dans les procédures d'évaluation des projets notamment à partir du caractère déterminant pour la sécurité d'approvisionnement et la fluidité du marché.
Votre rapporteur est d'avis que l'appréciation des autorités nationales doit également se faire à partir de critères socio-économiques.
■ Le projet initial de la Commission prévoyait une superposition complexe de projets prioritaires qui se traduisait par trois annexes :
- l'annexe III : projets d'intérêt commun ;
- l'annexe I : projets prioritaires situés sur des axes prioritaires ;
- l'annexe IV : projets d'intérêt européen.
C'est pourquoi votre rapporteur, sur base des informations qui lui ont été communiquées relatives aux travaux du Conseil, a estimé que l'approche préconisée par celui-ci était plus cohérente et permettait de simplifier la proposition.
De fait, les projets d'intérêt européen sont des projets prioritaires, situés sur des axes prioritaires, et peuvent donc être intégrés dans l'annexe I.
Une fusion des annexes I et IV du texte proposé par la Commission a été opérée.
La réécriture des annexes a été accompagnée par une mise à jour des projets listés dans les trois annexes.
Cette mise à jour, proposée par le Conseil, a été approuvée par la Commission et les Etats membres.
La qualification de projets d'intérêt européen pour les projets prioritaires, vu l'importance qu'il accorde à ceux-ci dans la poursuite des objectifs cités plus haut, a été maintenue par votre rapporteur.
La proposition de décision établit donc une hiérarchie de projets.
Les projets d'intérêt commun, énumérés à l'annexe III selon les critères définis à l'annexe II, constituent la base des projets transeuropéens.
Les projets prioritaires situés sur les axes prioritaires incluant les projets d'intérêt européen sont énumérés dans l'annexe I.
Votre rapporteur ne remet pas en question la mise à jour des annexes proposée par le Conseil, en accord avec la Commission et les Etats membres, car la justification des choix des projets fournie par la Commission européenne lors de sa présentation devant la commission ITRE lui est apparue satisfaisante.
Deux cartes annexées à ce rapport illustrent les projets d'intérêt européen tels que listés dans la nouvelle annexe I.
■ Votre rapporteur estime également que l'inclusion des oléfines dans ce texte se justifie amplement au regard non seulement de l'importance de tels réseaux sur le territoire européen pour l'industrie européenne mais aussi au regard des gains en termes de sécurité et d'environnement résultant d'une diminution des transports par route.
La mention des projets liés aux oléfines dans ce texte à l'annexe II garantit, outre l'accès aux prêts de la Banque européenne d'investissements, un label européen symbolique.
Toutefois, il est important de souligner que cette mention ne permet pas aux projets liés aux oléfines de bénéficier de financement au titre des réseaux transeuropéens.
■ Dans le cadre des négociations pour les perspectives financières, le montant alloué aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie devrait passer à une enveloppe annuelle d'au moins 60 millions d'euros pour le financement, principalement, d'études de faisabilité au lieu d'environ 20 millions d'euros comme dans la situation actuelle.
■ Par ailleurs, votre rapporteur estime qu'il serait opportun d'engager une réflexion sur une possible intégration des réseaux transeuropéens de l'énergie dans les "corridors européens" envisagés dans le secteur des transports terrestres (routes, voies ferrées,...).
3.
Conclusions
Ce projet de décision est un progrès important dans la mesure où il va permettre d'avoir dans l'Europe élargie une sorte de schéma général directeur pour la construction de gazoducs et d'interconnexions électriques au cours des prochaines années.
Les possibilités de concertation sur ces projets avec les acteurs locaux avec la possibilité d'inclure des procédures de coordination entre Etats membres donnent plus de transparence et plus de prévisibilité sur les projets, et mettent en perspective leur grand intérêt pour la sécurité d'approvisionnement en énergie des citoyens européens, dans de meilleurs conditions sur le plan du développement économique et de l'environnement.
Plusieurs réunions ont déjà eu lieu, notamment avec les rapporteurs fictifs, afin de tenir compte des avis de chacun.
Le Conseil a également été consulté notamment dans le but de faciliter un accord avec celui-ci mais aussi pour prendre les éléments contribuant à une amélioration du texte.
Dans les semaines qui viennent, votre rapporteur se tient à votre disposition.
15.
3.
2005
STANOVISKO HOSPODÁŘSKÉHO A MĚNOVÉHO VÝBORU
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanovují hlavní směry pro transevropské energetické sítě a ruší se rozhodnutí 96/391/ES a 1229/2003/ES
( KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(COD) )
Navrhovatel:
Guntars Krasts
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
With the accession of ten new Member States, it is necessary to adapt the trans-European network (TEN) guidelines so as to link the new Member States and thus enable them to participate in the internal market in electricity and gas.
The purpose of the proposal for a decision is to increase the connections between the electricity supply systems of the EU Member States as separate network elements - both AC and DC.
The main aims are to increase the security of the electricity supply in the individual Member States, regions and territories, and to increase the effectiveness of the competitive internal market, reducing the adverse impact of consolidation of electricity production enterprises.
Construction of new infrastructure is necessary to ensure the future supply of gas to an enlarged European market.
By attaining the aims of the decision, it will become possible not only to transmit energy over long distances, thus exploiting more effectively the various production patterns in the regions, but also to increase the amounts of energy traded, which could improve the position of consumers in the internal market.
The proposals made on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs are based on the following considerations:
(a) The Trans-European Networks (TEN) constitute a small but significant element in national electricity and gas systems, whose operating principles are laid down in Directives 2003/54/EC and 2003/55/EC.
(b) The TEN decision must accord with the spirit and terminology of Directive 2003/54/EC.
(c) System operators are not participants in the market but only managers of the market's infrastructure and guarantors of security of supply on competitive electricity and gas markets in the individual Member States.
(d) By supervising conditions for access to and use of systems, national regulators must maintain a level playing field for market participants and ensure a return on assets for system operators as owners of networks (and also of the connections between them), so that systems operate adequately and safely.
(e) Creating interconnections in structured supplied systems is not always in the interest of the suppliers who dominate particular regions, which means that market principles must sometimes be replaced with long-term planning methods to guarantee security of supply for consumers, environmental protection and sustainability.
This does not always yield an immediate benefit to consumers in the form of lower supply prices, as it is necessary to take account of increased costs of use of systems.
But investment in the creation of interconnections should be viewed over the medium to long term.
(f) Financial support from the EU for specific projects undoubtedly accelerates the acquisition of investment and increases the volume of trading in electricity.
(g) If system operators from more than one State invest in the establishment of an interconnection, the project's financing and the effective use of the interconnection on the basis of market principles require good coordination between the operators, regulators and State energy-policy-makers involved.
The justifications for the amendments tabled are as follows:
1.
If an interconnection element (TEN) has to be created in the interests of security of supply, overcoming an inadequacy of production capacity, it is not always possible to adhere to market principles, as the time when investment is obtained may not correspond to the objectives of participants in a competitive market.
2.
Creating network elements may be a public service obligation for system operators if it is not in the interests of participants in the electricity market to create new interconnections.
3.
The prioritisation process will be a competition among individual regions and Member States if network elements are created with EU financial support.
It must be primarily performed by the Commission, albeit subject to supervision by Parliament in the course of the budgetary procedure.
4.
A regional coordinator will pool, in a professional manner, the interests of the various parties in the Member States involved in the creation of a given interconnection (operators, regulators, financial backers, interested market participants, consumers).
5.
Network elements form only part of supply systems, which are run by system operators.
6.
It would not be right to delude consumers with promises of immediate low prices.
7.
The Baltic States are isolated from the EU's internal market, and Lithuania's undertaking to close down its nuclear power station will create real threats to an adequate electricity supply.
8.
Projects of common interest do not only affect a single Member State's supply system (or territory).
9.
It is safer to transport oil by pipeline than by sea or road.
10.
It is likely that such an inquiry and evaluation will have to be performed in more than two Member States.
11.
It is not possible to promise rapid implementation, partly on account of the inquiry mentioned in the previous point.
In order to concentrate professional expertise and reduce uncertainty if each Member State works in isolation to support a joint project, a regional coordinator would play a stabilising role and would represent the project more professionally in consultations with the European coordinator instituted by the Commission.
12.
Follows on from Amendment 11.
13.
The coordinators will decide all matters amongst themselves, including consultations and recommendations on financing and the operation of networks/systems.
14.
Follows on from Amendment 11.
15.
Follows on from Amendment 11.
16.
The participants in the competitive market are producers, those responsible for marketing and consumers.
The role of system operators is of a different kind and such terminology has already been used in Directives 2003/54/EC and 2003/55/EC.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Hospodářský a měnový výbor vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
1 Dosud nezveřejněno v Úř. věst.
1
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 4
(4) Energetická infrastruktura by měla být vybudována a udržována tak, aby vnitřní trh s energií mohl fungovat efektivně, aby bylo zajištěno dodržování strategických kritérií a popřípadě kritérií univerzální služby.
(4) Energetická infrastruktura by měla být vybudována a udržována tak, aby mohl vnitřní trh s energií fungovat efektivně, aby bylo zajištěno dodržování strategických kritérií a popřípadě kritérií univerzálních služeb a povinnosti poskytovat služby veřejnosti.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 5
(5) Hlavní úkoly pro transevropské energetické sítě pramení také z rostoucího významu transevropských energetických sítí pro zajišťování a rozrůzňování energetického zásobování Společenství, začleňování energetických sítí přistupujících zemí a zajišťování koordinovaného fungování energetických sítí ve Společenství a v sousedních zemích.
Země sousedící s Evropskou unii mají v energetické politice Unie vskutku zásadní úlohu.
Poskytují hlavní část potřebných dodávek zemního plynu, jsou klíčovými partnery pro přepravu primární energie do EU a postupně se stanou významnými účastníky vnitřního trhu Společenství v oblasti plynu a elektrické energie.
(5) Hlavní úkoly pro transevropské energetické sítě pramení také z rostoucího významu transevropských energetických sítí pro zajišťování a rozrůzňování energetického zásobování Společenství, začleňování energetických sítí nových členských států a přistupujících zemí a zajišťování koordinovaného fungování energetických sítí ve Společenství a v sousedních zemích poté, co jsou konzultovány dotyčné členské státy.
Země sousedící s Evropskou unii mají v energetické politice Unie vskutku zásadní úlohu.
Poskytují hlavní část potřebných dodávek zemního plynu, jsou klíčovými partnery pro přepravu primární energie do EU a postupně se stanou významnými účastníky vnitřního trhu Společenství v oblasti plynu a elektrické energie.
Odůvodnění
The incorporation of new Member States' energy networks into trans-European networks will facilitate the cohesion process in the enlarged EU.
The development of alternative energy sources is also important in achieving technological progress in the EU's industry and will diversify energy supply sources.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 10
(10) Je potřeba vytvořit příznivější prostředí pro rozvoj transevropských energetických sítí, především prostřednictvím podnětů k technické spolupráci mezi subjekty, které za sítě odpovídají, zjednodušením schvalovacích postupů uplatňovaných pro síťové projekty v členských státech v zájmu zkrácení lhůt a vhodnou mobilizací fondů, nástrojů a finančních programů Společenství, které jsou pro síťové projekty k dispozici.
(10) Je potřeba vytvořit příznivější prostředí pro rozvoj transevropských energetických sítí, především prostřednictvím podnětů k technické spolupráci mezi subjekty, které za provoz a regulaci elektrických a plynových systémů odpovídají, zjednodušením schvalovacích postupů uplatňovaných pro síťové projekty v členských státech v zájmu zkrácení lhůt a vhodnou mobilizací fondů, nástrojů a finančních programů Společenství, které jsou pro síťové projekty k dispozici.
Pozměňovací návrh
4
Článek 3 písm. a)
a) podpora efektivního fungování vnitřního trhu obecně a vnitřního energetického trhu zejména, a podpora racionální a proporcionální výroby, přepravy a distribuce a využívání zdrojů energie a rozvoj obnovitelných zdrojů energie a napojení na ně s cílem snížit náklady na energii pro spotřebitele a přispět k rozrůznění zdrojů energie;
a) podpora efektivního fungování vnitřního trhu obecně a vnitřního energetického trhu zejména, a podpora racionální a proporcionální výroby a využívání zdrojů energie a rozvoj obnovitelných zdrojů energie a napojení na ně s cílem snížit náklady na energii pro spotřebitele a přispět k rozrůznění zdrojů energie;
Odůvodnění
The EU should put more efforts while planning and developing energy production.
The use of non-fossil and renewable energy resources will have positive environmental impact.
Pozměňovací návrh
5
Článek 3 písm. c)
c) posilování zajištění energetického zásobování, zvláště upevněním vztahů v odvětví energetiky se třetími zeměmi v zájmu všech zúčastněných stran, zejména v rámci smlouvy o Energetické chartě a dohod o spolupráci uzavřených Společenstvím.
c) posilování zajištění energetického zásobování vyvážeností zdrojů energetických dodávek, aby se zabránilo závislosti na jediném zdroji zásobování , zvláště vytvořením opatření pro vztahy v odvětví energetiky se třetími zeměmi, zejména v zájmu všech zúčastněných stran v rámci smlouvy o Energetické chartě a dohod o spolupráci uzavřených Společenstvím.
Odůvodnění
Dependence on a single energy supply source could impact on EU foreign policy and thus reduce the EU's role as a global partner.
Pozměňovací návrh
6
Čl.
4 odst.
1 písm. ba) (nové)
ba) zajištění propojení přepravních sítí z pobaltských států do operačních oblastí střední a severní Evropy.
Pozměňovací návrh
7
Čl.
6 odst.
1 pododstavec 2
Hodnocení ekonomické životaschopnosti má být založeno na rozboru nákladů a výnosů, který bude brát v úvahu veškeré náklady a veškeré výnosy, včetně středně a/nebo dlouhodobých nákladů a výnosů, pokud jde o životní prostředí, zabezpečení dodávek a přínos pro ekonomickou a sociální soudržnost.
Projekty ve společném zájmu, které se vztahují na území jednoho z členských států vyžadují souhlas dotyčného členského státu.
Hodnocení ekonomické životaschopnosti má být založeno na rozboru nákladů a výnosů, který bude brát v úvahu veškeré náklady a veškeré výnosy, včetně středně a/nebo dlouhodobých nákladů a výnosů, pokud jde o životní prostředí, zabezpečení dodávek a přínos pro ekonomickou a sociální soudržnost.
Projekty ve společném zájmu, které se vztahují na území jednoho či více členských států vyžadují souhlas všech dotyčných členských států.
Pozměňovací návrh
8
Čl.
7 odst.
3 písm. ba) (nové)
ba) sníží dopad námořní a silniční dopravy na životní prostředí.
Pozměňovací návrh
9
Čl.
8 odst.
9
9.
Obsahuje-li projekt prohlášený za projekt v evropském zájmu část přesahující hranice členských států, kterou technicky a finančně nelze rozdělit, provedou oba dotyčné členské státy nadnárodní poptávku s cílem vyhodnotit tuto přeshraniční část a vyslyšet veřejnost před schválením projektu.
9.
Obsahuje-li projekt prohlášený za projekt v evropském zájmu část přesahující hranice členských států, kterou technicky a finančně nelze rozdělit, provedou dotyčné členské státy nadnárodní poptávku s cílem vyhodnotit tuto přeshraniční část a vyslyšet veřejnost před schválením projektu.
Pozměňovací návrh
10
Čl.
10 odst.
6a (nový)
6a.
Koordinace proporcionálně odpovídá nákladům na projekt, aby se zamezilo zbytečné administrativní zátěži.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanovují hlavní směry pro transevropské energetické sítě a ruší se rozhodnutí 96/391/ES a 1229/2003/ES
Referenční údaje
KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(COD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
ECON
16.9.2004
Užší spolupráce
Ne
Navrhovatel Datum jmenování
Guntars Krasts
13.9.2004
Projednání ve výboru
18.1.2005
1.2.2005
15.3.2005
Datum přijetí
15.3.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
29
2
11
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Pier Luigi Bersani, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Paolo Cirino Pomicino, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Lars Wohlin
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Jean-Marie Cavada, Jorgo Chatzimarkakis, Mia De Vits, Harald Ettl, Ján Hudacký, Werner Langen, Thomas Mann, Andreas Schwab
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
17.
3.
2005
STANOVISKO VÝBORU PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ, VEŘEJNÉ ZDRAVÍ A BEZPEČNOST POTRAVIN
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pravidla pro transevropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/ES a č. 1229/2003/ES
( KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(COD) )
Navrhovatel:
Claude Turmes
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
TEN-E: Shopping list or focus on sustainable energy system?
A) Common Interest or Christmas shopping list?
The annexes I to III of the proposed legislation are not selective, but rather include all possibilities for future needs rather than a serious attempt to rationalise investment with a strategic vision.
The reason for this "Christmas shopping list" (230 projects) is the actual selection method.
Due to pressure from their national energy companies, EU governments have promoted their own projects.
Furthermore, the Commission instead of establishing real criteria for selection is only making minor adjustments to the original Member States proposals.
This situation cannot be allowed to continue, instead more details of all the proposed projects must be provided, including: information on their cost; justification; long-term impact on the market and environmental impact.
But we have also to question the fundamental logic of grid building.
B) More lines = More competitive EU energy markets?
The EU Commission has stated that each Member State should have an import/export capacity of 10% of its total installed capacity to facilitate increased competition and speed up liberalisation.
However, there is no empirical evidence to suggest that achieving a 10% target will create any significant improvement in competition.
For example the UK has only a 3% export capacity and yet has one of the most competitive electricity systems whereas countries like Italy with an import capacity of 25% have high electricity prices due to a non-functioning market.
Empirical data show that a competitive, well functioning electricity market results from a clear and defined market regulation (unbundling, strict market abuse control, favouring new entrance) rather than a requirement for an arbitrary level of import capacity.
Creating artificial (and EU sponsored interconnections) will not increase competition in the sector but is rather aid the development of oligopoly structures in the energy sector.
Already, the largest eight utilities own 75% of the electricity generation market furthermore they are also in control of the relevant interconnects and even more important the trading market.
C) More lines = more security?
A large section of the EU TEN-E budget is earmarked for additional power lines between Italy and its neighbouring countries.
This ignores the causes and lessons of the biggest blackout of European recent history.
The Italian case is a clear example that extremely high interconnection capacities is not an insurance against security of supply.
As clearly stated by D.
Maillard, the highest civil servant in the French energy administration: " one could put forward […] that the Italian black-out can be traced to too many transborder inter-connections " ( Energie Plus , 15.01.2004).
Experience shows that a secure energy supply does not require long distance electricity transport, rather the reverse as the creation of localised production significantly increase security of supply, reduces the impacts to the environment, create more jobs and limit drastically the investment need for new grids.
The use of distributed generation and in particular with renewable energy, as outlined by the International Energy Agency, will result in lower CO2 emissions from the sector than might otherwise have occurred.
One of the major reasons why Italy is so dependent on electricity imports is that in today’s distorted EU electricity market, there was little incentive to invest in new power production is Italy, as
- The allocation of import capacities is controlled on a non-market based system which is contrary to EU law (some Italian companies use the grid for free to import large quantities of electricity from France)
- EDF is exporting electricity at below production costs as acknowledged by the "Cour des Comptes", 01.02.2005.
- Dominant companies are obstructing new market entrance.
One of the hidden agenda of the TEN-E is to perpetuate the EDF dumping practices.
In this respect, we question the priorities given to interconnectors between France and its neighbouring countries.
D) Real priorities for TEN-E
Each of the proposed projects of common interest must be assessed to ensure that they are necessary, have the support of the local populations, do not distort the market, allow the development of distributed generator and do not lead to a reduction in security of supply.
Projects of European Interests that do not fulfil all these criteria must be rejected.
Furthermore, in order to avoid market distortion and to ensure that funding is only allocated to environmentally and economically sustainable projects your rapporteur is suggesting to delete all the annexes until these criteria have been clearly developed and applied by the EU institutions.
D.1 Priority for gas TEN-E
A fluid and competitive gas market in Europe is a precondition for:
Ø a functioning electricity market, as most new entrance in the EU electricity market will be highly efficient gas power station
Ø a more decentralised system, including cogeneration, and thus more environmentally friendly and also more stable electricity system.
The combination of smaller, more flexible power stations and a better harmonisation of electricity markets in Europe (the latter will reduce the artificial short term flows which are due to the today market imperfections) will bring relief to the today congested electricity grid in Europe.
A well functioning gas market needs regulation on access to gas storage.
Europe needs also to regularly improve its gas efficiency with long-term instruments such as quantitative commitment by distributors to reduce consumption.
Only such measures will allow the EU to fulfil its commitment on Climate Change.
D.2 Priority for electricity TEN-E
The sole priority must be the integration of renewables in the network.
Large-scale wind farms in the North Sea and other parts of Europe project must definitely and quickly promoted under TEN-E.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku, jakožto příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Text navržený Komisí
1 OJ C xxx, 12.10.2004, p. xxx.
1
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 4
(4) Energetická infrastruktura by měla být budována a udržována tak, aby umožnila trhu s energií fungovat efektivně, také s ohledem na plnění podmínek strategické nebo případně univerzální služby.
(4) Energetická infrastruktura by měla být budována a udržována tak, aby umožnila trhu s energií fungovat efektivně, s řádným přihlédnutím k postupům při konzultaci dotčených osob a také s ohledem na plnění podmínek strategické a univerzální služby.
Odůvodnění
Když se buduje nová infrastruktura a stanoví opatření pro její udržování nebo posilování, je třeba vzít v úvahu dopady těchto opatření na životní prostředí a okolní oblast a řídit se postupy při předběžném oznamování a konzultacích veřejnosti v souladu se současnými pravidly Společenství.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 8
(8) Protože specifikace projektů podléhají změnám, předkládají se pouze orientačně.
Komise by proto měla být i nadále zmocněna k jejich aktualizaci.
Protože projekty mohou mít významné politické a hospodářské návaznosti, je důležité najít přijatelnou rovnováhu mezi kontrolou ze strany zákonodárců a pružností při určování projektů, které přicházejí v úvahu pro obdržení podpory Společenství.
(8) Protože specifikace projektů podléhají změnám, předkládají se pouze orientačně.
Komise by proto měla být i nadále zmocněna k jejich aktualizaci.
Protože projekty mohou mít významné politické a hospodářské návaznosti a dopad na životní prostře dí , je důležité najít přijatelnou rovnováhu mezi kontrolou ze strany zákonodárců a pružností při určování projektů, které přicházejí v úvahu pro obdržení podpory Společenství.
Odůvodnění
Budování vysokonapěťových vedení, vysokotlakých plynovodů nebo skladovacích zařízení může mít nejen značné politické a ekonomické dopady, ale také značné dopady na životní prostředí.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 10
(10) Je třeba vytvořit příznivější kontext pro rozvoj transevropských energetických sítí, zvláště stimulací technické spolupráce mezi podniky odpovědnými za sítě, snazším prováděním postupů povolování pro projekty týkající se sítí v členských státech, aby se zkrátilo prodlení, a mobilizací příslušných finančních prostředků, nástrojů a programů Společenství dostupných pro projekty týkající se sítí.
(10) Je třeba vytvořit příznivější kontext pro rozvoj transevropských energetických sítí, zvláště rozvíjením alternativních, decentralizovaných zdrojů energie a stimulací technické spolupráce mezi podniky odpovědnými za sítě, snazším prováděním postupů povolování pro projekty týkající se sítí v členských státech, aby se zkrátilo prodlení, a mobilizací příslušných finančních prostředků, nástrojů a programů Společenství dostupných pro projekty týkající se sítí , včetně projektů na výrobu energie z decentralizovaných a obnovitelných zdrojů.
Odůvodnění
Upřednostnění investic, které podpoří rozvoj decentralizovaných sítí a energetických zdrojů, které již v dotyčné zeměpisné oblasti existují, umožní maximalizovat technickou spolupráci mezi různými operátory a přinese menší dopady na životní prostředí a současně sníží náklady na příliš drahá propojení.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 10a (nový)
(10a) Jelikož rozpočet, jenž je přidělen na transevropské energetické sítě, je poměrně skromný a byl především zamýšlen jako program pro financování studií o proveditelnosti projektů, umožní v případě potřeby financovat takové (a zvláště meziregionální) propojovací sítě strukturální fondy Společenství, finanční programy a nástroje.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 9
(9) Mělo by být možné zlepšit přípravu a implementaci některých prioritních projektů, částí prioritních projektů nebo skupin prioritních projektů vytvořením koordinačního týmu, do nějž by bylo zapojeno Společenství a jenž by fungoval po dobu trvání příslušných prioritních projektů.
Komise by proto měla mít právo jmenovat pro takové projekty evropského koordinátora, a to v zájmu podpoření spolupráce s uživateli a operátory a v zájmu toho, aby byl prováděn monitoring nezbytný pro průběžné informování Společenství o průběhu takových projektů.
vypouští se
Odůvodnění
V minulosti již došlo k přeshraniční spolupráci i bez toho, aby ji Komise výslovně povolila.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 11
(11) Určení projektů společného zájmu, jejich specifikací a určení prioritních projektů by nemělo být upřednostněno před výsledky posouzení dopadu projektů a plánů nebo programů na životní prostředí.
(11) Určení projektů společného zájmu, jejich specifikací a určení prioritních projektů by nemělo být upřednostněno před výsledky nezbytných veřejných konzultací a výsledky posouzení dopadu projektů a plánů nebo programů na životní prostředí.
Odůvodnění
Tyto závažné projekty, jako např. budování vysokonapěťových síťových vedení, musí být vždy schváleny místním obyvatelstvem, jakož i obyvatelstvem daného regionu.
Neexistuje důvod přecházet veřejné konzultace.
Pozměňovací návrh
7
Čl.
2 bod 2 úvodní část
2) v plynárenských sítích (přepravujících zemní plyn nebo olefiny), k:
2) v plynárenských sítích (přepravujících zemní plyn, bioplyn nebo olefiny), k:
Odůvodnění
Bylo by neodůvodněné, aby Unie poskytla podporu pro určitou infrastrukturu, pokud by její operátoři mohli diskriminačně přistupovat k využití zdrojů pocházejících z území Společenství a upřednostňovat plyn, který je do Unie dovážen.
To by mohl být právě případ dopravy bioplynu.
Pozměňovací návrh
8
Čl.
3 písm. b)
b) usnadnit rozvoj a snížit izolaci znevýhodněných a ostrovních regionů Společenství, a tím pomoci upevnit hospodářskou a sociální soudržnost;
b) usnadnit rozvoj a snížit izolaci znevýhodněných a ostrovních regionů Společenství zvláště podporou rozvoje místních sítí a zdrojů, jako jsou kogenerace a obnovitelné zdroje energie , a tím pomoci upevnit hospodářskou a sociální soudržnost v dotčené oblasti a s jinými regiony;
Odůvodnění
Zvláště v nejvzdálenějších regionech je třeba dát přednost způsobům výroby energie, které jsou více slučitelné se životním prostředím a udržitelným rozvojem dotčené zeměpisné oblasti, v neposlední řadě z hlediska sociální soudržnosti a zaměstnanosti.
Pozměňovací návrh
9
Čl.
3 písm. d)
d) upřednostnit udržitelný rozvoj a zvýšit míru ochrany životního prostředí, zejména snižováním rizik pro životní prostředí, která jsou spojena s přepravou energie.
d) posílit udržitelný rozvoj a zvýšit míru ochrany životního prostředí, zejména v oblasti kogenerace, energetické hospodárnosti, energetických služeb a energie z obnovitelných zdrojů a snižováním společenských rizik a rizik pro životní prostředí, která jsou spojena s přepravou energie.
Odůvodnění
Zdá se, že Komise odůvodňuje zásadu budování nové infrastruktury ochranou životního prostředí a podporou udržitelného rozvoje.
Velké projekty v oblasti infrastruktury však s sebou nesou také nevýhody, především však už z podstaty věci vychylují konkurenci mezi místními a decentralizovanými zdroji energie na jedné straně a vzdálenými zdroji energie na straně druhé právě ve prospěch vzdálených zdrojů.
Jednou z výhod využívání decentralizovaných zdrojů energie (obnovitelné zdroje nebo kogenerace) je právě skutečnost, že není třeba budovat přepravní či rozvodnou infrastrukturu, což se projevuje také ve vyšší stabilitě a bezpečnosti energetických systémů.
Amendment
10
Čl.
4 bod 1 písm. a)
a) úprava a rozvoj energetických sítí v zájmu podpory fungování vnitřního trhu s energií, zejména překonávání snížené průchodnosti (především přeshraniční), odstraňování přetížení a dodávání chybějících spojů, jakož i zohlednění potřeb vznikajících na základě fungování vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem a na základě rozšíření Evropské unie;
a) úprava a rozvoj energetických sítí v zájmu podpory fungování vnitřního trhu s energií, zejména překonávání snížené průchodnosti (především přeshraniční), odstraňování přetížení a dodávání chybějících spojů, zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie na trhu s energií, jakož i zohlednění potřeb vznikajících na základě fungování vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem a na základě rozšíření Evropské unie;
Odůvodnění
Zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie na trhu s energií je klíčovým bodem udržitelné evropské energetické politiky, proto je třeba ho také zmínit jako prioritní oblast činnosti Společenství v oblasti transevropských energetických sítí.
Pozměňovací návrh
11
Čl.
4 bod 3 písm. a)
a) rozvíjet sítě pro přepravu zemního plynu v zájmu pokrytí potřeb Evropského společenství, co se týče spotřeby zemního plynu, a zajistit kontrolu nad jejími systémy zásobování zemním plynem;
a) rozvíjet sítě pro přepravu plynu v zájmu pokrytí potřeb Evropského společenství, co se týče spotřeby plynu, a zajistit kontrolu nad jejími systémy zásobování plynem;
Odůvodnění
Vynechání slova „zemního“ v souladu se článkem 2, odstavec 2.
Pozměňovací návrh
12
Čl.
4 bod 3 písm. c)
c) budovat a integrovat sítě pro přepravu olefinů za účelem uspokojení potřeb jednotlivých průmyslových odvětví Společenství, co se týče spotřeby olefinů.
vypouští se
Odůvodnění
Jedná se o zvláštní případ, který nemusí být předmětem zvláštního článku.
Pozměňovací návrh
13
Čl.
5 písm. a)
a) určení projektů společného zájmu , zejména těch prioritních ;
a) určení projektů společného zájmu na základě kritérií stanovených podle článku 6 ;
Odůvodnění
Prioritní povaha projektu je stanovena na základě uplatnění výběrových kritérií, která jsou předmětem diskuse a rozhodnutí evropských institucí, zejména Evropského parlamentu.
Poskytnutí podpory ze strany EU je odůvodněno právě naplněním těchto kritérií a nikoliv pouze tím, že Komise nebo samotné členské státy zařadí název projektu na seznam.
Pozměňovací návrh
14
Čl.
6 odst.
1 pododstavec 2
Hodnocení ekonomické proveditelnosti je založeno na analýze poměru vynaložených prostředků k celkovému zisku, která zohlední veškeré náklady a zisky, včetně střednědobých a/nebo dlouhodobých zisků, souvisejících s hledisky ochrany životního prostředí, bezpečností zásobování a přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost.
Pro projekty společného zájmu, které zasahují do území některého členského státu, je nutné schválení tímto státem.
Hodnocení ekonomické proveditelnosti je založeno na analýze poměru vynaložených prostředků k celkovému zisku, která zohlední veškeré náklady a zisky, včetně střednědobých a/nebo dlouhodobých zisků, souvisejících s veškerými vedlejšími účinky v oblasti životního prostředí a dalšími hledisky ochrany životního prostředí, bezpečností zásobování a přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost.
Pro projekty společného zájmu, které zasahují do území některého členského státu, je nutné schválení tímto státem.
Odůvodnění
Zohlednění všech externích nákladů v oblasti životního prostředí musí být nedílnou součástí hodnocení ekonomické životaschopnosti projektu.
Pozměňovací návrh
15
Čl.
7 odst.
3 písm. b) a písm.ba) (nové)
b) přispívají k posílení bezpečnosti zásobování Společenství .
b) přispívají k posílení bezpečnosti zásobování Společenství a/nebo
ba) vedou k většímu využívání energie z obnovitelných zdrojů, energeticky hospodárných služeb nebo kogenerace.
Odůvodnění
Prioritní projekty „slučitelné s udržitelným rozvojem“ musí být mimo jiné v souladu s ostatními energetickými politikami EU (obnovitelné zdroje, kogenerace a/nebo energetické služby).
Pozměňovací návrh
16
Článek 8
Článek 8
vypouští se
Projekty evropského zájmu
1.
Vybrané projekty, které jsou situovány na prioritních osách podle článku 7a zahrnují překročení hranice nebo mají značný dopad na kapacitu pro přeshraniční přepravu, jsou prohlášeny za projekty evropského zájmu.
Tyto projekty jsou uvedeny v příloze IV.
2.
Při předkládání projektů pro Fond soudržnosti v souladu se článkem 10 nařízení (ES) č. 1164/94 Rady, členské státy dávají projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu přiměřenou prioritu.
3.
Při předkládání projektů v rámci rozpočtu pro transevropské sítě v souladu se článkem 10 nařízení (ES) č. 2236/95 Rady, členské státy dávají projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu přiměřenou prioritu.
4.
Při předkládání projektů pro Strukturální fondy v souladu s nařízením (ES) č. 1260/1999 Rady, členské státy dávají projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu přiměřenou prioritu.
5.
Komise dohlíží na to, aby státy, které jsou příjemci financování z titulu předvstupního strukturálního nástroje při předkládání projektů pro tento nástroj a v souladu s ustanoveními článků 2 a 7 nařízení (ES) č. 1267/1999 Rady, dávaly projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu přiměřenou prioritu.
6.
Ukáže-li se, že práce na některém z projektů, které byly prohlášeny za projekty evropského zájmu, jsou nebo budou zahájeny se značným zpožděním, Komise si od zúčastněných členských států vyžádá vysvětlení takového zpoždění, a to ve lhůtě tří měsíců.
Po obdržení a prostudování odpovědi od dotyčných členských států může Komise, při dodržení zásady proporcionality, rozhodnout, že projektu bude odňat status projektu evropského zájmu.
7.
Pět let po dokončení projektu prohlášeného za projekt evropského zájmu nebo některé z jeho částí zúčastněné členské státy vyhodnotí jeho dopady v společenskoekonomické rovině a dopady na životní prostředí, včetně dopadu na obchodní výměny mezi členskými státy, dopadu na územní soudržnost a na udržitelný rozvoj.
Členské státy o výsledcích takového hodnocení informují Komisi.
8.
Pokud je projekt prohlášen za projekt evropského zájmu, zúčastněné členské státy pro každou část příslušného projektu připraví koordinované postupy hodnocení dopadu projektu a veřejné konzultace, které předcházejí před získáním povolení.
9.
Pokud projekt prohlášený za projekt evropského zájmu zahrnuje přeshraniční úsek, který je z technického a finančního hlediska nedělitelný, oba členské státy, jichž se tento úsek týká, provedou nadnárodní šetření zaměřené na zhodnocení tohoto přeshraničního úseku a na zjištění stanoviska veřejnosti, a to ještě před získáním povolení.
10.
Koordinovanými postupy nebo nadnárodním šetřením podle odstavců 8 a 9 nejsou dotčeny povinnosti plynoucí z právních předpisů Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, zejména v oblasti posouzení dopadu projektů na životní prostředí.
Dotčené členské státy Komisi informují o zahájení a výsledku koordinovaných postupů nebo nadnárodního šetření.
Odůvodnění
Obcházení nezbytného konzultačního a povolovacího řízení před místními orgány a národními vládami je nepřijatelné, neboť je v rozporu s ratifikovanými závazky EU a jejích členských států, např. s Arhuským protokolem.
Kromě toho je výběr takového hypotetického seznamu infrastrukturních projektů pro Komisi, bez spolurozhodování nebo konzultace regionů a bez soustavy objektivních kritérií, ještě nepřijatelnější.
Pozměňovací návrh
17
Článek 9
Článek 9
vypouští se
Provádění projektů evropského zájmu
1.
Projekty evropského zájmu musí být prováděny rychle.
Nejpozději šest měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost členské státy Komisi předloží kalendář provádění těchto projektů, který stanoví:
a) očekávané datum dokončení povolovacího řízení,
b) časový plán provedení studie proveditelnosti projektu a přípravné fáze,
c) délku výstavby díla
d) datum uvedení díla do provozu
2.
Členské státy Komisi předkládají výroční zprávu o postupu prací na projektech podle odstavce 1.
Pokud je postup prací pomalejší, než bylo stanoveno v kalendáři předloženém Komisi, členské státy jí jsou povinny předložit revidovaný časový plán.
3.
Členské státy Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění efektivnosti povolovacího řízení týkajícího se projektů společného zájmu a pro to, aby nedošlo ke zbytečnému zpoždění.
Odůvodnění
Přestože tento text formálně klade důraz na řádný proces konzultace místních orgánů a jejich rozhodování, zejména článek 9-3 ukazuje, že cílem textu je oslabit demokratický proces.
Článek 9 by ospravedlňoval situaci, kdy si členské státy vynutí infrastrukturu proti vůli veřejnosti nebo místních orgánů a fungoval by jako „evropská“ záminka pro obcházení demokratického procesu.
Pozměňovací návrh
18
Článek 10
Článek 10
vypouští se
Evropský koordinátor
1.
Komise může po konzultaci s dotčenými členskými státy ustanovit evropského koordinátora.
Koordinátor jedná ve jménu a v zastoupení Komise.
Evropský koordinátor je zodpovědný jen za jeden prioritní projekt nebo jednu část prioritního projektu.
V případě potřeby může být jeho úkol rozšířen na další související prioritní projekty.
2.
Evropský koordinátor je vybírán na základě zkušenosti s fungováním evropských institucí a znalostí týkajících se technického, finančního a společenskoekonomického hodnocení projektů velkého rozsahu a jejich hodnocení s ohledem na životní prostředí.
3.
Rozhodnutí, jímž je ustanoven evropský koordinátor, podrobně stanoví podmínky výkonu jeho úkolů.
4.
Evropský koordinátor:
a) podporuje využívání jednotných metod hodnocení projektů, poskytuje autorům projektů poradenství ohledně financování projektů a případně se také vyjadřuje k otázkám souvisejícím s využíváním sítí;
b) každoročně Komisi předkládá zprávu o postupu prací na projektu nebo projektech, za nějž/něž je odpovědný, o novém legislativním nebo jiném vývoji, který by mohl ovlivnit parametry projektu nebo projektů, jakož i o případných těžkostech a překážkách, jež by mohly vést k významnému zpoždění;
c) stimuluje dialog s operátory, uživateli, regionálními a místními orgány a zástupci občanské společnosti, a to za účelem lepšího poznání požadavků na přepravu, příslušných omezení, jakož i parametrů požadované služby, v zájmu optimálního využívání financované infrastruktury.
5.
Dotčené členské státy spolupracují s evropským koordinátorem a poskytují mu informace potřebné pro výkon úkolů podle odstavce 4.
6.
Komise si může vyžádat stanovisko evropského koordinátora k požadavkům na projekty nebo skupiny projektů, ke kterým byl ustanoven, ohledně financování ze strany Společenství.
Odůvodnění
Jak text navrhuje, funkce evropského koordinátora je vytvořena v zájmu urychlení výstavby infrastruktury a ospravedlnění obcházení demokratických postupů.
Jeho mandát by spočíval v usnadňování výstavby, což by samo o sobě bylo na překážku vyhodnocení nákladů a zisků generovaných příslušnou infrastrukturou, aniž by byl předjímán výsledek konzultací.
To by znemožnilo nestranný přístup k demokratickému procesu.
Pozměňovací návrh
19
Čl.
15 odst.
2
Tato zpráva je zaměřena na realizaci prioritních projektů, jakož i na podmínky jejich financování, zejména co se týče prostředků poskytnutých Společenstvím, ve vztahu k přeshraničním propojením uvedeným v příloze II, bodech 1, 2 a 7, a na postup jejich realizace.
Tato zpráva je zaměřena na realizaci prioritních projektů a na jejich dopad na využívání obnovitelných zdrojů energie , jakož i na podmínky jejich financování, zejména co se týče prostředků poskytnutých Společenstvím, ve vztahu k přeshraničním propojením uvedeným v příloze II, bodech 1, 2 a 7, a na postup jejich realizace.
Odůvodnění
Zpráva Komise musí také hodnotit přímé a nepřímé dopady na rozvoj obnovitelných zdrojů energie.
Pozměňovací návrh
20
Příloha IV
Příloha IV
TRANSEVROPSKÉ ENERGETICKÉ SÍTĚ Projekty evropského zájmu podle článku 8
SÍTĚ PRO PŘENOS ELEKTŘINY
· Vedení Moulaine (FR) – Aubange (BE)
· Vedení Avelin (FR) – Avelgem (BE)
· Vedení Lienz (AT) – Cordignano (IT)
· Instalace flexibilních systémů pro přenos střídavého proudu mezi Itálií a Slovinskem
· Vedení Udine Ovest (IT) – Okroglo (SI)
· Vedení St.
Fiorano (IT) – Nave (IT) – Gorlago (IT)
· Vedení Benátky sever (IT) – Cordignano (IT)
· Vedení St.
Peter (AT) – Tauern (AT)
· Vedení Südburgenland (AT) – Kainachtal (AT)
· Vedení St.
Fiorano (IT) – Robbia (CH)
· Vedení Sentmenat (ES) – Bescanό (ES) – Baixas (FR)
· Vedení Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES)
· Vedení Philippi (GR) – Hamidabad (TR)
· Podmořský kabel mezi Anglií (UK) a Nizozemskem
· Podmořský kabel Irsko – Wales (UK)
· Vedení Kasso (DK) – Hamburg (DE)
· Propojení Polsko – Litva
· Podmořský kabel Finsko – Estonsko (Estlink)
· Vedení Kasso (DK) – Revsing (DK) – Tjele (DK)
· Vedení V.Hassing (DK) – Trige (DK)
· Podmořský kabel Skagerak 4 (DK) – (NO)
· Vedení Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) – Krajnik (PL)
· Nové propojení Německo – Polsko
· Vedení Dürnrohr (AT) – Slavetice (CZ)
PLYNÁRENSKÉ SOUSTAVY
· Plynovod Severní Transgas
· Plynovod Yamal – Evropa
· Medgas plynovod Alžírsko-Španělsko-Francie-kontinentální Evropa
· Plynovod Alžírsko – Tunisko – Itálie
· Plynovod Libye – Itálie
· Plynovod Turecko – Řecko – Itálie
· Plynovod Turecko – Rakousko
vypouští se
Odůvodnění
Zrušení v zájmu dosažení shody s pozměňovacími návrhy týkajícími se článků 8 a 10.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pravidla pro transevropské energetické sítě a ruší Rozhodnutí č. 96/391/ES a č. 1229/2003/ES
Referenční údaje
KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(KOD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum postoupení
BUDG, ECON, ENVI, IMCO 16.9.2004
Užší spolupráce
Ne
Navrhovatel Datum jmenování
Claude Turmes 1.9.2004
Projednání ve výboru
7.3.2005
Datum přijetí
15.3.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
49
1
2
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Norbert Glante, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Peter Liese, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Kathy Sinnott, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Åsa Westlund
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
María del Pilar Ayuso González, David Casa, Bairbre de Brún, Jutta D.
Haug, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Urszula Krupa, Kartika Tamara Liotard, Jiří Maštálka, Andres Tarand, Claude Turmes
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
18.
3.
2005
STANOVISKO vÝBORU PRO DOPRAVU A CESTOVNÍ RUCH
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pokyny pro transevropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/ES a č. 1229/2003/ES
( KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(COD) )
Navrhovatel:
Michael Cramer
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Navrhované rozhodnutí se zabývá povahou a oblastí působností akce Společenství k vytvoření pokynů pro transevropské energetické sítě.
Pokyny určují projekty společného zájmu, včetně prioritních projektů pro elektrické sítě a plynovody.
Rozhodnutí se zabývá rovněž rozšířením a propojením sítí do nových členských států a zemí, které sousedí s Evropskou unií.
V oblasti plynovodů se rozlišuje mezi zemním plynem a olefiny, k nimž patří hlavně etylén a polypropylén, které se používají v chemickém průmyslu a jsou deriváty ropy.
V současné době se primární produkt, olefiny, přepravuje v Evropě potrubím (70 %), lodí (20 %) a zbytek na nákladních člunech nebo po železnici, a z tohoto důvodu bych Vás chtěl vzhledem ke krátké době, která je k dispozici, informovat o stanovisku svého výboru.
Potrubí je nejběžnějším způsobem přepravy olefinů, primárního produktu, z rafinérií do závodů na zpracování.
Každý den se však v Evropě přepravuje po silnicích ze závodů na zpracování do továren na výrobu plastů 55 kt polyolefinů, derivátu.
To každý den představuje 2.600 nákladních automobilů na silnicích nebo téměř milion jízd nákladních automobilů ročně.
Uvážlivé rozšiřování sítě potrubí pro přepravu olefinů by zkrátilo vzdálenosti mezi závody na zpracování a továrnami na výrobu plastů.
Větší využití potrubí a omezení silniční dopravy by mělo další přínosy.
Pro životní prostředí by to znamenalo snížení emisí CO 2 a NO.
Z ekonomického hlediska by zlepšilo efektivnost nákladů a využití zařízení.
Snížilo by se rovněž nebezpečí nehod.
Rozšíření potrubní sítě by dále integrovalo pět stávajících sítí (britskou, francouzskou, ARA, italskou a východoevropskou) do jedné sítě.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro dopravu a cestovní ruch vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jakožto příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Text navržený Komisí
1 Dosud nezveřejněný v Úř. věst.
1
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 2
(2) Priority transevropských energetických sítí vyplývají z vytvoření otevřenějšího a konkurenceschopnějšího vnitřního energetického trhu v důsledku provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/32/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES.
Tyto priority sledují závěry ze zasedání Evropské rady ve Stockholmu v březnu 2001 týkající se rozvoje infrastruktur potřebných pro fungování energetického trhu.
Mělo by se vynaložit zvláštní úsilí na dosažení cíle týkajícího se většího využití obnovitelných zdrojů energie jakožto příspěvku k politice trvale udržitelného rozvoje.
Toho by však mělo být dosaženo, aniž by došlo k nepřiměřenému narušení běžné tržní rovnováhy.
(2) Priority transevropských energetických sítí vyplývají z vytvoření otevřenějšího a konkurenceschopnějšího vnitřního energetického trhu v důsledku provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/32/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES.
Tyto priority sledují závěry ze zasedání Evropské rady ve Stockholmu v březnu 2001 týkající se rozvoje infrastruktur potřebných pro fungování energetického trhu.
Mělo by se vynaložit zvláštní úsilí na dosažení cíle týkajícího se většího využití obnovitelných zdrojů energie jakožto příspěvku k politice trvale udržitelného rozvoje.
Toho by však mělo být dosaženo, aniž by došlo k nepřiměřenému narušení běžné tržní rovnováhy.
Patřičná pozornost by se měla věnovat rovněž cílům dopravní politiky Společenství, a zejména příležitosti omezit silniční dopravu využitím potrubí pro zemní plyn a olefiny.
Pozměňovací návrh
2
Čl.
2 odst.
2 písm. da) (nové)
da) prodloužení potrubí pro přepravu olefinů k uživatelům, je-li to realizovatelné.
Pozměňovací návrh
3
Čl.
4 odst.
3 písm. c)
c) rozvoj a integrace sítí pro přepravu olefinů za účelem uspokojení potřeb s ohledem na spotřebu olefinů ve výrobních odvětvích Společenství.
c) rozvoj a integrace sítí pro přepravu olefinů za účelem uspokojení potřeb s ohledem na spotřebu olefinů ve výrobních odvětvích Společenství a prodloužení potrubí pro přepravu olefinů k uživatelům.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pokyny pro transevropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/ES a č. 1229/2003/ES
Referenční údaje
KOM(2003)0742 – C5‑0064/2004 – 2003/0297(KOD)
Příslušný výbor
ITRE
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
TRAN 16.
9.
2004
Užší spolupráce
ne
Zpravodaj Datum jmenování
Michael Cramer 21.
12.
2004
Projednávání ve výboru
2.
2.
2005
14.
3.
2005
Datum schválení
15.
3.
2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
40
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Jörg Leichtfried, Fernand Le Rachinel, Bogusław Liberadzki, Evelin Lichtenberger, Patrick Louis, Erik Meijer, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Ingo Schmitt, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Marta Vincenzi, Roberts Zile
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Jean Louis Cottigny, Antonio López-Istúriz White, Helmuth Markov
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, a kterým se zrušují rozhodnutí č. 96/391/ES a 1229/2003/ES
Referenční údaje
KOM(2003)0742 – C5-0064/2004 – 2003/0297(COD)
Právní základ
čl.
251 odst.
2 a článek.
156 Smlouvy o ES
Základ v jednacím řádu
článek.
51
Datum předložení EP
10.12.2003
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
ITRE
16.9.2004
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
BUDG
16.9.2004
ECON
16.9.2004
ENVI
16.9.2004
IMCO
16.9.2004
TRAN
16.9.2004
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
BUDG
14.3.2005
IMCO
31.8.2004
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodajka Datum jmenování
Anne Laperrouze
28.7.2004
Předchozí zpravodaj(ové)
Zjednodušený postup Datum rozhodnutí
Zpochybnění právního základu Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
Změna finanční dotace Datum, kdy výbor BUDG zaujal stanovisko
Konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem Datum rozhodnutí na zasedání
Konzultace s Výborem regionů Datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
17.1.2005
2.2.2005
16.3.2005
30.3.2005
Datum přijetí
26.4.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
39
5
1
Členové přítpmní při závěrečném hlasování
Ivo Belet, Šarūnas Birutis, Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Jan Christian Ehler, Malcolm Harbour, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Erika Mann, Lambert van Nistelrooij, John Purvis, Esko Seppänen, Hannes Swoboda
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Philip Bushill-Matthews, Alexander Lambsdorff
Datum předložení – A6
3.5.2005
A6-0134/2005
Poznámky
...
