KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0166/2006
5.
5.
2006
*
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Ženevskému aktu Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatému v Ženevě dne 2. července 1999
(KOM(2005)0687 – C6‑0061/2006 – 2005/0273(CNS))
Výbor pro právní záležitosti
Zpravodaj:
Michel Rocard
PE 370.117v03-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzívou .
Zvýraznění normální kurzívou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................6
POSTUP...................................................................................................................................10
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Ženevskému aktu Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatému v Ženevě dne 2. července 1999
( KOM(2005)0687 – C6‑0061/2006 – 2005/0273(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh rozhodnutí Rady ( KOM(2005)0687 )
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na článek 308 a čl.
300 odst.
2 první pododstavec druhou větu Smlouvy o ES,
– s ohledem na čl.
300 odst.
3 první pododstavec Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C6-0061/2006 ),
– s ohledem na článek 51 a čl.
83 odst.
7 jednacího řádu,,
– s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti ( A6‑0166/2006 ),
1. schvaluje návrh rozhodnutí Rady;
2. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi a rovněž vládám a parlamentům členských států.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Co je průmyslový vzor ?
Toto vysvětlující prohlášení vychází z posouzení dopadů Komise ( SEK(2005)1748 ), které je dostupné pouze v angličtině.
Průmyslový vzor je vnější vzhled výrobku nebo jeho části, který závisí na jeho liniích, obrysech, barvě, tvaru, struktuře, materiálech a zdobení.
Průmyslový vzor nebo tvar výrobku může představovat značku společnosti a může být cenným aktivem.
Ochrana průmyslového vzoru tedy podporuje inovaci a rozvoj výrobků a investice do výrobního postupu.
Výhradní práva na průmyslový vzor umožňují společnosti komerčně jej využít, podat žalobu na ty, kdo tato práva porušují, a žádat o náhradu škod.
V EU si mohou tvůrci průmyslových vzorů při využívání svého práva zvolit jednu ze tří možností, pokud jde o územní rozsah ochrany.
Za prvé mohou požádat o vnitrostátní zápis vzoru, což je ochrání na území daného státu
Stejné vzory mohou být v členských státech chráněny různými způsoby; směrnice 98/71/ES1 (Úř. věst.
L 298, 28.10.1998, s. 28) přispívá k nápravě této situace tím, že harmonizuje vnitrostátní právní předpisy týkající se průmyslových vzorů. .
Za druhé mohou využít systému, který zavádí nařízení Rady (ES) č. 6/2002
Nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových)vzorech Společenství (Úř. věst.
L 3, 5.1.2002, s.3). , a požádat o zápis (průmyslového) vzoru Společenství.
Tento systém poskytuje jednotnou ochranu vzorů na celém území Společenství.
Za správu zápisů (průmyslových) vzorů Společenství odpovídá Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory).
Třetí možností je podat přihlášku u Mezinárodního úřadu Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO) v rámci Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů.
Na základě této přihlášky lze získat ochranu vzoru ve více zemích prostřednictvím jednoho „mezinárodního“ podání.
Mezinárodní systém zápisu a jeho vztah k systému vzorů ve Společenství
Haagský systém je založen na Haagské dohodě o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů.
Tuto dohodu tvoří tři různé dokumenty: Londýnský akt z roku 1934, Haagský akt z roku 1960 a Ženevský akt z roku 1999.
Tyto tři akty jsou autonomní, a pokud jde o jejich věcná ustanovení, působí současně.
Smluvní strany se mohou rozhodnout stát se stranou pouze jednoho, dvou nebo všech tří aktů.
Stanou se tak automaticky členem Haagské unie, která má v současné době 42 smluvních států, mezi nimiž je 12 členských států EU (Belgie, Estonsko, Francie, Německo, Řecko, Maďarsko, Itálie, Lotyšsko, Lucembursko, Nizozemsko, Slovinsko a Španělsko, z nichž pět je stranami Ženevského aktu – Estonsko, Maďarsko, Lotyšsko, Slovinsko a Španělsko).
Samotná EU není v současné době smluvní stranou Haagské dohody.
Systém mezinárodního zápisu vzorů umožňuje, aby majitelé vzorů pocházející ze smluvních států získali ochranu svých vzorů podle Londýnského, Haagského a Ženevského aktu s minimálními formalitami a výdaji.
Mezinárodní přihlášku lze podat v jednom jazyce (angličtině nebo francouzštině) po zaplacení jednoho souboru poplatků.
Přihlašovatel vyznačí smluvní státy, v nichž žádá o ochranu.
Mezinárodní přihláška se obvykle zasílá přímo mezinárodnímu úřadu.
Po jejím obdržení mezinárodní úřad ověří, zda je podána v souladu s předepsanými formálními požadavky, a poté přihlášku – nebo lépe řečeno zápis – zveřejní ve Věstníku mezinárodních (průmyslových) vzorů (na internetových stránkách WIPO
www.wipo.org ).
Po zveřejnění musí každý vnitrostátní úřad zjistit mezinárodní zápisy, v nichž je uveden, aby mohl být proveden případný věcný průzkum stanovený jeho právními předpisy.
Všechny věcné aspekty ochrany (včetně věcného průzkumu prováděného každým úřadem, posouzení podmínek ochrany a rozsahu této ochrany) jsou tedy výhradně záležitostí právních předpisů každé smluvní strany.
Na základě tohoto průzkumu může daný úřad informovat mezinárodní úřad o odmítnutí ochrany na svém území.
Mezinárodní zápis však nelze zamítnout z důvodu nesplnění formálních požadavků.
Takové požadavky již musí být považovány za splněné na základě průzkumu provedeného mezinárodním úřadem.
Poté, co byl mezinárodní zápis přijat, má ve všech vyznačených zemích stejný účinek, jako kdyby v nich byl průmyslový vzor přímo přihlášen.
Mezinárodní zápis je proto rovnocenný s vnitrostátním právem, pokud jde o rozsah ochrany a prosazování.
Zároveň usnadňuje zachování ochrany: pro obnovení je zapotřebí pouze jedné žádosti a pro záznam jakýchkoliv změn (například vlastnictví nebo adresy) pouze jednoho jednoduchého postupu.
Přijetí Ženevského aktu v roce 1999 mělo dvojí cíl, a to:
• učinit Haagský systém přitažlivější pro přihlašovatele a rozšířit uvedený systém o nové členy; za tímto účelem zavedl akt z roku 1999 do Haagského systému řadu úprav usnadňujících přistoupení k Haagské unii zemím, které mají systémy průzkumu průmyslových vzorů (například USA a Japonsko);
• zajistit vytvoření vazby mezi systémem mezinárodního zápisu a regionálními systémy tím, že mezivládním organizacím bude umožněno stát se stranami uvedeného aktu.
Druhý cíl připravuje cestu pro přistoupení celého Evropského společenství k Haagskému systému.
Území EU by pak bylo považováno pro účely Ženevského aktu za jednu zemi a ustanovení týkající se průmyslových vzorů Společenství za příslušné domácí právní předpisy.
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) by se stal úřadem odpovědným za věcný průzkum mezinárodních přihlášek, v nichž bylo Společenství vyznačeno.
Výhody přistoupení
Přistoupení k Ženevskému aktu by umožnilo všem občanům a podnikům EU, nikoli jen těm, které sídli ve smluvních státech, zvolit mezinárodní systém.
Kromě toho by přistoupení umožnilo evropskému průmyslu využívat k ochraně svých vzorů v EU jedné mezinárodní přihlášky v rámci systému vzorů Společenství a na území smluvních stran Ženevského aktu z roku 1999 jak na území EU, tak vně EU.
V současné době musí dokonce i majitelé vzorů ze zemí, které přistoupily k Haagské dohodě, podávat dvě přihlášky: jednu k mezinárodnímu zápisu a jednu k zápisu vzoru ve Společenství.
Výhodou „vazby“ je to, že tvůrci by mohli požádat o mezinárodní ochranu svých vzorů, včetně ochrany podle mechanismu systému vzorů ve Společenství, vyplněním jedné mezinárodní přihlášky podle Haagské dohody.
Cíl přistoupení
Hlavním cílem je vytvořit spravedlivé možnosti pro tvůrce z celé EU a umožnit jim přístup k výhodám mezinárodního zápisu vzorů, a podpořit tak harmonický rozvoj hospodářských činností a odstranit nerovnosti hospodářské soutěže.
Vazba mezi systémem vzorů Společenství a Ženevským aktem by umožnila tvůrcům v EU a novátorům v jiných smluvních státech využít Ženevského aktu a získat vzory Společenství současně s ochranou svých vzorů v jednotlivých státech.
Výhody přistoupení
• Mezinárodní zápis vzorů zjednoduší postup při zápisu a správě složky mezinárodní ochrany.
• Umožní úspory: žadatel nemusí předkládat překlady dokumentů ani sledovat různé lhůty pro obnovení velkého množství vnitrostátních přihlášek, které se mezi jednotlivými státy liší; nebude platit řadu vnitrostátních poplatků a poplatků zástupcům v různých zemích.
• Zjednodušený postup usnadní přístup k ochraně ve třetích zemích, což povzbudí podniky Společenství, aby s těmito zeměmi spolupracovaly s vědomím, že jsou jejich vzory chráněny.
• Přistoupení poskytne všem občanům EU stejné možnosti.
• Bude mít kladný dopad na výzkum, vývoj a inovační činnosti.
• Přistoupení povzbudí jiné významné obchodní partnery, jako jsou USA
Podle pracovního dokumentu zpravodaje EHSV Bryana Cassidyho by měly Spojené státy přistoupit v listopadu 2006. , Japonsko, Korea a Čína, aby učinily totéž.
Požadavky pro přistoupení
Podle čl.
27 odst.1 podbodu ii) Ženevského aktu se může mezivládní organizace stát stranou tohoto aktu, pokud alespoň jeden z členských států této mezivládní organizace je členem Světové organizace duševního vlastnictví, pokud uvedená organizace má úřad, jehož prostřednictvím lze získat ochranu průmyslových vzorů s účinkem na území, na kterém je platná ustavující smlouva mezivládní organizace, a pokud uvedený úřad není předmětem oznámení podle článku 19 Ženevského aktu
Týká se zemí (jako např. zemí Beneluxu), které mají společný úřad. .
Evropské společenství všechny tyto podmínky splňuje.
Jednotná právní ochrana v rámci systému vzorů Společenství
Je důležité poznamenat, že existuje jednotný systém právní ochrany, pokud jde o vzory Společenství, na rozdíl od patentů.
Podle článků 55 a 106 nařízení č. 6/2002 lze podat odvolání k odvolacímu senátu Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) proti rozhodnutím průzkumových referentů (článek 103 dává průzkumovým referentům pravomoc rozhodnout o přihlášce k zápisu vzoru Společenství), oddělení pro správu ochranných známek a vzorů a právní otázky a zrušovacího oddělení (podle čl.
104 odst.
2 odpovědných za rozhodnutí, která nespadají do pravomoci průzkumových referentů nebo zrušovacího oddělení) a zrušovacího oddělení (odpovědného podle článku 105 za rozhodnutí o návrzích na prohlášení zapsaného vzoru Společenství neplatným).
Proti rozhodnutím odvolacího senátu lze podat odvolání k soudu první instance a další odvolání proti rozhodnutí soudu první instance lze podat k Soudnímu dvoru.
Závěr
Zpravodaj doporučuje přijetí této iniciativy.
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Ženevskému aktu Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatému v Ženevě dne 2. července 1999
Referenční údaje
KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 - 2005/0273(CNS)
Datum konzultace s Parlamentem
17.2.2006
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
JURI 14.3.2006
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
IMCO 14.3.2006
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
IMCO 18.4.2006
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Michel Rocard 30.1.2006
Předchozí zpravodaj(ové)
Zjednodušený postup – datum rozhodnutí
Zpochybnění právního základu Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
Změna finanční dotace Datum, kdy výbor BUDG zaujal stanovisko
Konzultace EP s Evropským hospodářským a sociálním výborem –
datum rozhodnutí na zasedání
Konzultace s Výborem regionů –
datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
19.4.2006
4.5.2006
Datum přijetí
4.5.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
22
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Berger, Rosa Díez González, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Marcin Libicki, Hans-Peter Mayer, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Gabriele Stauner, Andrzej Jan Szejna, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Eva Lichtenberger, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Alexander Radwan, Michel Rocard, Andrzej Tomasz Zapałowski
Náhradník (čl.
178 odst.
2) přítomný při závěrečném hlasování
Stefano Zappalà
Datum předložení
5.5.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
