16.
12.
2009 SPOLEČNÝ NÁVRH USNESENÍ předložený v souladu s čl.
115 odst.
5 jednacího řádu
a nahrazující návrhy usnesení předložené skupinami:
Verts/ALE ( B7‑0191/2009 )
S&D ( B7‑0194/2009 )
ALDE ( B7‑0197/2009 )
GUE/NGL ( B7‑0198/2009 )
o potřebném zdokonalení právního rámce, pokud jde o přístup k dokumentům v návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost, nařízení (ES) č. 1049/2001
Michael Cashman
za skupinu S&D
Sonia Alfano
,
Anneli Jäätteenmäki
,
Diana Wallis
za skupinu ALDE
Heidi Hautala
za skupinu Verts/ALE
Timothy Kirkhope
za skupinu ECR
Cornelis de Jong
,
Cornelia Ernst
,
Rui Tavares
za skupinu GUE/NGL
PE432.812v01-00 } PE432.815v01-00 } PE432.819v01-00 } PE432.820v01-00 } RC1 Usnesení Evropského parlamentu o potřebném zdokonalení právního rámce, pokud jde o přístup k dokumentům v návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost, nařízení (ES) č. 1049/2001
Evropský parlament ,
– s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, Smlouvu o fungování Evropské unie, Listinu základních práv Evropské unie a její články, které vstoupily v platnost dne 1. prosince 2009,
– s ohledem na otázky ze dne 9. listopadu 2009 položené Komisi a Radě o potřebném zdokonalení právního rámce, pokud jde o přístup k dokumentům v návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost (ES) č. 1049/2001 ( O-0123/2009 – B7 0231/2009, O-0122/2009 – B7-0230/2009 ), a s ohledem na rozpravu během plenárního zasedání dne 15. prosince 2009,
– s ohledem na čl.
115 odst.
5 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že Unie „do středu své činnosti staví jednotlivce tím, že zavádí občanství Unie a vytváří prostor svobody, bezpečnosti a práva“ (preambule Listiny základních práv) a vzhledem k tomu, že „každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům orgánů, institucí a subjektů Unie bez ohledu na použitý nosič“ (článek 42 Listiny základních práv),
B. vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva mění „nejen právní základ nařízení, kterým se řídí přístup k dokumentům, ale i právní rámec, v němž má toto nařízení fungovat, zejména pokud jde o vztah mezi orgány Unie a občanem“ Stanovisko právní služby EP ze dne 10. října 2009, odstavec 3.
,
C. vzhledem k tomu, že tento vztah by měl být od nynějška ohraničen demokratickými zásadami stanovenými v nové hlavě II Smlouvy o EU, v níž se uvádí, že „...dodržuje Unie zásadu rovnosti svých občanů, kterým se dostává od jejích orgánů, institucí a jiných subjektů stejné pozornosti“ (článek 9) a každý „občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie.
Rozhodnutí jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“. (čl.
10 odst.
3),
D. vzhledem k tomu, že hybnou silou úplné integrace Evropského společenství do EU i zrušení mezivládního systému, který stále platí pro soudní a policejní spolupráci v trestních věcech, byla vůle členských států dále „posílit demokratickou povahu a efektivní fungování orgánů“ (preambule Smlouvy o EU),
E. vzhledem k tomu, že v souladu s tímto novým právním rámcem musejí jednat nyní co nejotevřeněji všechny orgány, instituce a jiné subjekty EU (čl.
15 odst.
1 Smlouvy o fungování EU), a nikoli pouze Evropský parlament, Rada a Komise (kterým tuto povinnost ukládal již článek 255 bývalé Smlouvy o ES),
F. vzhledem k tomu, že podle nové Smlouvy o EU a judikatury Soudního dvora Jak uvádí ESD v rozhodnutí ve věci „Turco“ (spojené věci C-39/05 P a C-52/05), „průhlednost (...) umožňuje občanům blíže se účastnit rozhodovacího procesu a zaručuje, že správní orgány budou mít ve vztahu k občanům
v demokratickém systému větší legitimitu, účinnost a odpovědnost.
jsou průhlednost a účast občanské společnosti základními podmínkami pro podporování řádné správy věcí veřejných orgánů EU, a tím i „účinnost rozhodovacího postupu“,
G. vzhledem k tomu, že v souladu se základními principy demokracie mají občané právo znát a sledovat rozhodovací proces, a vzhledem k tomu, že orgány EU a zástupci členských států, pokud jednají jako člen Rady, by před rozhodovacím procesem o legislativních a nelegislativních záležitostech, v jeho průběhu i po jeho skončení měli zajistit větší transparentnost, aby občané EU a národní parlamenty mohli úplně chápat, co kdo dělá a proč, a sledovat činnost svých zástupců,
H. vzhledem k tomu, že orgány EU „dávají vhodnými způsoby občanům a reprezentativním sdružením možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie“ a „udržují otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností“ (čl.11 odst.
1 a 2 Smlouvy o fungování EU),
I. vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva vyzývá k dalšímu zdokonalení, pokud jde o transparentnost a přístup k dokumentům; a vzhledem k tomu, že judikatura Soudního dvora již velmi napomohla při vysvětlování některých ustanovení nařízení (ES) č. 1049/2001, takže musí být nyní vykládána tak, jak je chápal Parlament v průběhu přijímání tohoto nařízení, tedy ve prospěch přístupu k dokumentům; vzhledem k tomu, že Parlament nebude tolerovat jakékoli legislativní pokusy Komise nebo Rady omezit přístup veřejnosti k dokumentům nebo narušit právo občanů na informace,
J. vzhledem k tomu, že zásady otevřenosti a transparentnosti by měly tvořit rámec nejen rozhodovacího procesu, ale i způsobu, jakým se text navrhuje a jak ho doprovázejí všechny informace potřebné ke splnění kritéria proporcionality a subsidiarity v zájmu občanů EU a národních parlamentů; a vzhledem k tomu, že by měly platit i pro soudnictví, vzhledem k tomu, že transparentnost a přístup k dokumentům by měl být zaručen také ve spojení s tím, jak jsou prováděny politiky EU na všech úrovních a jak jsou využívány finanční prostředky EU, jak je zakotveno v evropské iniciativě pro transparentnost, kterou přijala Komise,
K. vzhledem k tomu, že Evropský soudní dvůr potvrdil, že transparentnost a přístup k informacím „přispívá k větší legitimitě orgánů v očích evropských občanů a posiluje důvěru občanů v tyto orgány, neboť umožňují otevřenou diskusi nad rozdílnými názory.
Ve skutečnosti je to spíše nedostatek informací a diskuse, které mohou vyvolat u občanů pochybnosti, nejen pokud jde o zákonnost jednotlivého aktu, nýbrž také pokud jde o legitimitu celého rozhodovacího procesu.“ (spojené věci C-39/05 a C-52/05, bod 59),
L. vzhledem k tomu, že by měla být přijata dlouho očekávaná finanční a organizační opatření. aby byly jednoznačně a včas zpřístupněny všechny důležité dokumenty týkající se konkrétního legislativního postupu, ať už pochází od vnitřních útvarů nebo od zájmových skupin zvnějšku; vzhledem k tomu, že tyto informace by mohly být k dispozici na nějaké interinstitucionální internetové stránce propojující interní rejstříky orgánů (jako je např. zdokonalená internetová stránka EUR-LEX, která patří OPOCE) a vzhledem k tomu, že interní předpisy by měly být pozměněny odpovídajícím způsobem a závazné interinstitucionální dohody by měly být urychleně dohodnuty podle článku 295 Smlouvy o fungování EU,
M. vzhledem k tomu, že v souladu s články 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049 existuje také zřetelný rozdíl mezi „přístupem k dokumentům“, „informovaností a účastí občanů“ na straně jedné a interinstitucionální komunikací na straně druhé,
N. vzhledem k tomu, že by se mělo zřetelně rozlišovat mezi „přístupem k dokumentům“, „informovaností a účastí občanů“ na straně jedné a určitými typy interinstitucionální komunikace, které budou určeny interními předpisy orgánů, na straně druhé,
O. vzhledem k tomu, že nové pravomoci Evropské unie, a zejména Evropského parlamentu v oblastech, jako jsou mezinárodní dohody o policejní a soudní spolupráci v trestních věcech, vyžadují pevnější právní rámec článků 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001 tak, aby bezpečnost EU mohla být řádně zajištěna a aby byl současně zaručen plný dohled Evropského parlamentu jakožto zástupce evropských občanů,
P. vzhledem k tomu, že několik členských států EU již buď přijalo zákony o svobodě informací nebo obecná pravidla pro přístup k informacím a dokumentům veřejných orgánů,
1. domnívá se, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost by nařízení (ES) č. 1049/2001 mělo být bezodkladně aktualizováno, a to tak, že:
a) bude rozšířena jeho oblast působnosti tak, aby se vztahovalo na všechny orgány, instituce, úřady a agentury EU, na které se v současné době nevztahuje, jako je např. Evropská rada, Evropská centrální banka, Evropský soudní dvůr, Europol a Eurojust;
b) budou v souladu s novými definicemi obsaženými ve Smlouvách pozměněna ustanovení upravující legislativní a nelegislativní postupy;
c) budou na základě nedávné judikatury Soudního dvora aktualizována pravidla upravující především zpracovávání interních dokumentů, informací a údajů s cílem zajistit širší dostupnost stanovisek právní služby vypracovaných v rámci rozhodovacího procesu a dokumentů a informací týkajících se jednání zástupců členských států v Radě – včetně aktů, návrhů a pozměňovacích návrhů, zápisů z jednání Rady, postojů členských států a jejich hlasování v Radě, včetně hlasů v jejích pracovních skupinách a skupinách odborníků – dokumentů týkajících se mezinárodních dohod, ochrany osobních údajů a obchodních zájmů, obsah rejstříků orgánů atd.;
d) bude poskytnut adekvátní přístup k informacím dostupným v orgánech EU, což umožní objektivně vyhodnotit provádění pravidel, aktů, opatření a programů EU v členských státech, bude zajištěna větší finanční transparentnost, pokud jde o podrobné informace týkající se rozpočtu EU, jeho plnění a uživatelů finančních prostředků a dotací EU;
e) budou transparentním postupem a v plném souladu se zásadami demokracie a právního státu stanoveny obecné zásady a omezení z důvodů veřejného nebo soukromého zájmu, které budou omezovat přístup k dokumentům, které jsou výjimečně klasifikovány jako přísně tajné („Top Secret“), tajné („Secret“) nebo důvěrné („Confidential“) s cílem chránit základní zájmy EU (článek 9 nařízení (ES) č. 1049/2001);
f) budou definovány zásady, které by mohly být rozvíjeny interinstitucionálními dohodami podle článku 295 Smlouvy o fungování Evropské unie s cílem provádět koordinovaně nové nařízení o zdokonalení tvorby právních předpisů;
g) se zlepší dostupnost dokumentů EU vytvořením uživatelsky vstřícnějších systémů;
h) bude zajištěno, aby Parlament šel v Unii příkladem a uplatňoval co největší míru otevřenosti, transparentnosti a co nejširší přístup k dokumentům;
2. bere na vědomí, že dne 2. prosince 2009, po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, schválila Komise sdělení (KOM(2009) 665), které aktualizovalo právní základ původního návrhu, aniž by jakkoli měnilo jeho obsah;
3. vyjadřuje politování nad tím, že navzdory jednoznačným požadavkům učiněným Parlamentem dne 11. března 2009:
– Komise nevypracovala pozměněnou verzi svého legislativního návrhu KOM(2008) 0090) a dne 2. prosince 2009 – po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost – přijala sdělení (KOM(2009) 0665), které aktualizovalo pouze právní základ původního návrhu, aniž by se jakkoli změnil jeho obsah;
– Rada schválila svá vnitřní pravidla (rozhodnutí 2009/937/EU ze dne 11. prosince 2009) jakož i revizi svých nařízení v oblasti bezpečnosti (dokument 13885/1/09) a členské státy EU projednávají dohodu o ochraně utajovaných informací vyměňovaných v zájmu Evropské unie (dokument 13886/09; EP si přeje důkladně zhodnotit tyto texty s cílem zjistit, že nebylo dotčeno obecné právo občanů na dostupnost informací nebo interinstitucionální spolupráce;
4. vyzývá stávající a nadcházející předsednictví Rady, aby zahájila bezprostřední interinstitucionální dialog na politické úrovni, jehož cílem bude co nejdříve, nejpozději však do 30. června 2010, vypracovat nové nařízení o přístupu k dokumentům;
5. v této souvislosti velmi vítá schůzi interinstitucionálního výboru pro přístup k dokumentům podle článku 15 nařízení (ES) č. 1049/2001, která se konala dne 15. prosince 2009; bere v úvahu jeho závěry, které se týkající zejména:
a) konání pravidelných schůzí na politické úrovni – první v květnu 2010 a poté alespoň jednou ročně;
b) ustavení technických pracovních skupin skládajících se zejména ze zaměstnanců v oblasti počítačové techniky, jež by přezkoumávaly možnost shromažďování odkazů na internetové stránky, které podporují přístup občanů k dokumentům na jedné jediné internetové stránce, a zajišťují tak doplňkovost veřejných rejstříků orgánů, postupné sbližování stávajících nástrojů určených k vyhledávání, a zdokonalování dostupnosti všech dokumentů, jež spojuje jedna konkrétní legislativní složka, propojením všech dokumentů tří orgánů patřících k této složce;
6. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi a parlamentům členských států.
