P6_TA(2007)0262
Hospodářské a obchodní vztahy mezi EU s Ruskem
A6-0206/2007
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. června 2007 o hospodářských a obchodních vztazích EU s Ruskem ( 2006/2237(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé (DPS) Úř. věst.
L 327, 28.11.1997, s. 1.
, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 1997 a jejíž platnost skončí v roce 2007,
-
s ohledem na protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky k Evropské unii Úř. věst.
L 185, 6.7.2006, s. 17.
,
-
s ohledem na protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii Úř. věst.
L 119, 9.5.2007, s. 32.
,
-
s ohledem na cíl EU a Ruska vytyčený ve společném prohlášení vydaném po Petrohradském summitu dne 31. května 2003, kterým je vytvořit společný hospodářský prostor, společný prostor svobody, bezpečnosti a práva, prostor spolupráce na poli vnější bezpečnosti a prostor výzkumu a vzdělání včetně kulturních hledisek,
-
s ohledem na následně vydaný plán postupu pro společný hospodářský prostor (SHP), který byl přijat na summitu EU–Rusko, který se konal v Moskvě dne 10. května 2005,
-
s ohledem na Dohodu mezi EU a Ruskem o ukončení dvoustranných jednání o přístupu na trh pro přistoupení Ruské federace ke Světové obchodní organizaci (WTO) podepsanou dne 21. května 2004,
-
s ohledem na sdělení Komise Evropské radě a Evropskému parlamentu ze dne 10. ledna 2007 nazvané "Energetická politika pro Evropu" ( KOM(2007)0001 ),
-
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady a zástupců vlád členských států Evropské unie, zasedajících v Radě, o podpisu a prozatímním uplatňování dohody ve formě výměny dopisů o "dohodnutých zásadách modernizace stávajícího systému využití transsibiřských tras" mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé ( KOM(2007)0055 ),
-
s ohledem na prohlášení k evropské energetické chartě ze dne 17. prosince 1991 a následnou Smlouvu o energetické chartě Úř. věst.
L 69, 9.3.1998, s. 26.
, která byla podepsána 17. prosince 1994 a která vstoupila v platnost v dubnu 1998,
-
s ohledem na stanovy Rady Evropy podepsané v Londýně dne 5. května 1949,
-
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu, které se konalo ve dnech 15. a 16. června 2006 10633/1/06 REV1.
,
-
s ohledem na výsledek 18. summitu EU–Rusko, který se konal v Helsinkách dne 24. listopadu 2006,
-
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu, které se konalo ve dnech 8. a 9. března 2007,
-
s ohledem na memorandum o porozumění mezi Evropskou investiční bankou (EIB), Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Komisí podepsané dne 15. prosince 2006,
-
s ohledem na kulatý stůl průmyslníků EU a Ruska, potvrzený na summitu EU–Rusko v červenci 1997,
-
s ohledem na dialog EU a Ruska o energii zahájený na 6. summitu EU–Rusko, který se konal v Paříži dne 30. října 2000,
-
s ohledem na summit EU–Rusko, který se konal dne 18. května 2007 v Samaře v Rusku,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2006 o strategii pro region Baltského moře v rámci Severní dimenze P
řijaté texty,
P6_TA(2006)0494 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o zajištění dodávek energií v Evropské unii Úř. věst.
C 292 E, 1.12.2006, s. 112.
,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Hospodářského a měnového výboru ( A6-0206/2007 ),
A.
vzhledem k tomu, že Ruská federace je členem Rady Evropy, a proto se zavázala plnit cíle Rady, ke kterým patří zejména prosazování demokracie a dodržování lidských práv a upevnění demokratické stability v Evropě podporou politické, právní a ústavní reformy na vnitrostátní, regionální a místní úrovni,
B.
vzhledem k tomu, že hospodářské a obchodní vztahy EU a Ruské federace by měly být vybudovány na zásadách reciprocity, udržitelnosti, transparentnosti, předvídatelnosti, spolehlivosti, nediskriminace a řádné veřejné správy,
C.
vzhledem k tomu, že Rusko podepsalo, avšak dosud neratifikovalo Smlouvu o energetické chartě, jež na mezinárodní úrovni vytváří celkový právní rámec v oblasti obchodu, ochrany investic, tranzitu, energetické účinnosti a řešení konfliktů v odvětví energetiky,
D.
vzhledem k tomu, že s ohledem na zahájení jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci musejí členské státy v rámci Evropské unie společně vypracovat jednotné a koherentní stanovisko týkající se hospodářských a obchodních vztahů mezi EU a Ruskem,
E.
vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ruskem mají obrovský hospodářský potenciál a obě strany by měly prospěch z větší hospodářské integrace a dobrých sousedských vztahů; vzhledem k tomu, že spolupráce mezi EU a Ruskem má zásadní význam pro zajištění stability ve všech oblastech vzájemných a překrývajících se zájmů,
F.
vzhledem k tomu, že celkový objem obchodu mezi EU a Ruskem činil v roce 2005 více než 166 miliard EUR, přičemž přebytek obchodní bilance Ruska činil přibližně 8 % jeho HDP, tj. asi 50 miliard EUR; vzhledem k tomu, že Rusko je třetím nejdůležitějším obchodním partnerem EU, na kterého připadá 7,3 % obchodu EU, a EU je nejdůležitějším obchodním partnerem Ruska s podílem 52,9 % na ruském obchodu,
G.
vzhledem k tomu, že celkové přímé zahraniční investice v Rusku v roce 2006 se odhadují na 31 miliard USD v porovnání se 14,6 miliardy USD v roce 2005; vzhledem k tomu, že přímé zahraniční investice EU v Rusku se více než zdvojnásobily z 2,5 miliard EUR v roce 2002 na 6,4 miliard EUR v roce 2004, což z EU dělá největšího zahraničního investora v Rusku,
H.
vzhledem k tomu, že zahraniční firmy v konkrétních oblastech, jako je velkoobchod a maloobchod, na které v roce 2005 připadalo 38,2 % celkových přímých zahraničních investic v Rusku, zaznamenaly nárůst příjmů v důsledku vzestupu domácí spotřeby v Rusku,
I.
vzhledem k tomu, že devadesátá léta dvacátého století byla poznamenaná hyperinflací a 75% devalvací rublu v srpnu 1998, což téměř přivedlo Ruskou federaci k bankrotu,
J.
vzhledem k tomu, že od února 2005 vážou ruské měnové orgány kurz rublu na měnový koš, v němž euro zaujímá rostoucí podíl (40 % v polovině roku 2006; pravděpodobně 52 % na konci roku 2007), a v současnosti mají více než 100 miliard rezerv v eurech,
K.
vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářské situace umožnilo Rusku nejen splatit veškeré své dluhy u Mezinárodního měnového fondu (MMF) a Pařížského klubu, ale rovněž vytvořit rezervní fond, ve kterém od roku 2004 nashromáždilo přes 100 miliard USD,
L.
vzhledem k tomu, že zahraniční investice v odvětví energetiky klesly z 85 % všech investic v roce 1996 na pouhých 60 % všech investic,
M.
vzhledem k tomu, že produkce a tranzit energie v černomořské oblasti mají pro zásobování Evropské unie energií strategický význam, a vzhledem k tomu, že energetika představuje odvětví, v němž probíhá významná spolupráce s Organizací pro hospodářskou spolupráci v oblasti Černého moře (BSEC), jejímž je Rusko zakládajícím členem,
N.
vzhledem k tomu, že EU v průměru dováží z Ruské federace zhruba 28 % energie, kterou potřebuje, přičemž některé země dovážejí z Ruska až 100 % svého plynu, a vzhledem k tomu, že obchod spojený s energií představuje přibližně 65 % veškerého dovozu do EU z Ruska,
O.
vzhledem k tomu, že Evropská unie je nejsilnějším regionem co se týče přihlašování práv duševního vlastnictví v Rusku s 37 % žádostí o patent a 41 % ochranných známek,
P.
vzhledem k tomu, že Ruská federace, která již uzavřela dvoustrannou dohodu WTO o přístupu na trh se Spojenými státy, jež byla podepsána dne 19. listopadu 2006, musí pro splnění všech nutných podmínek přistoupení k WTO ještě uzavřít konečné dohody s Vietnamem, Kambodžou a Gruzií a ukončit mnohostranná jednání,
Q.
vzhledem k tomu, že Ruská federace musí ukončit mnohostranná jednání o přistoupení k WTO,
R.
vzhledem k tomu, že dohoda mezi EU a Ruskem o modernizaci stávajícího systému využívání transsibiřských tras vyřešila otázku plateb za přelety Sibiře, které Ruská federace požaduje od dopravců EU za přelety ruského území; vzhledem k tomu, že dohoda posílí spolupráci v oblasti dopravy v rámci SHP EU–Rusko,
Všeobecné poznámky
1.
připomíná, že Rusko a členské státy EU jsou členy Rady Evropy; podporuje rozvoj politického pluralismu v Rusku a domnívá se, že situace v oblasti lidských práv v Rusku by měla tvořit integrální součást politického programu EU–Rusko;
2.
zdůrazňuje, že vztahy mezi EU a Ruskem jsou v kritické fázi; vyzývá proto ke konstruktivní angažovanosti Ruska i EU zaměřené na výsledky, avšak ne za každou cenu; zdůrazňuje, že Evropská unie s Ruskem sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy a závazek prosazovat demokracii, lidská práva a právní stát, ale také cíl jednat na mezinárodní scéně i v rámci společného sousedství; lituje však, že se EU a Rusku nepodařilo překonat nedůvěru, která mezi nimi panuje;
3.
domnívá se, že společné členství Ruska a členských států EU v Radě Evropy je oporou pro jejich sdílené hodnoty a závazek dosáhnout cílů stanovených v jejím statutu a úmluvách, tj. rozšiřovat a chránit lidská práva a prosazovat demokracii a právní stát v celé Evropě; vyzývá jak členské státy, tak Rusko, aby aktivně působily v Radě Evropy, neboť ta je platformou pro praktické uskutečňování těchto cílů; upozorňuje na velké množství žalob proti Rusku podaných k Evropskému soudu pro lidská práva; zdůrazňuje úlohu tohoto soudu při prosazování povinností členských států Rady Evropy;
4.
konstatuje, že Ruská federace vytvořila celkově pozitivní makroekonomické prostředí, které přispívá k impozantnímu hospodářskému růstu, jenž následoval po krizi v roce 1998; připomíná, že tento růst je určován převážně velkým růstem světových cen energií;
5.
bere na vědomí hospodářské a ostatní související politické reformy, které byly v Rusku v posledních letech provedeny, jmenovitě v daňové soustavě, systému fiskálního federalismu, veřejné správě a regulaci finančního systému; přesto je však přesvědčen, že jsou nezbytné další strukturální reformy, zejména ve zdravotnictví, vzdělávání, plynárenství, bankovním sektoru, a obecněji v oblasti prosazování právního státu, a vyzývá Ruskou federaci, aby pokračovala ve svých reformách, které budou přínosem pro Rusy i pro Evropany a umožní zvýšit přitažlivost Ruské federace v očích mezinárodních, a zejména evropských investorů, a budou tak mít významný a nezanedbatelný vliv na hospodářský růst a zároveň Ruské federaci umožní využít zahraniční poznatky a zkušenosti; zdůrazňuje, že veškeré další legislativní reformy musejí být prováděny v souladu s mezinárodními standardy;
6.
je toho názoru, že účinná a rozsáhlá hospodářská spolupráce mezi Ruskem a EU musí být založena na vysokých demokratických standardech a zásadách volného trhu, a vyzývá Rusko, aby pokračovalo v tržních reformách, aby se zdrželo politizace hospodářství a aby respektovalo nezávislost veřejných a soukromých institucí;
7.
znovu opakuje význam řádného a účinného uplatňování zákonů a pravidel; je znepokojen nedostatečnou předvídatelností v oblasti uplatňování pravidel ze strany státních orgánů včetně soudů a neúspěšným vymáháním rozsudků; vyzývá ruské orgány, aby přijaly všechna nezbytná opatření za účelem nápravy této situace;
8.
vyzývá Rusko, aby aktivněji bojovalo proti korupci a aby se zaměřovalo zejména na boj s příčinami tohoto jevu;
9.
je přesvědčen, že tam, kde je to nezbytné, by měly být vyvinuty harmonizované a kompatibilní normy, předpisy a postupy posuzování shody;
10.
vybízí Ruskou federaci, aby zajistila účinné uplatňování úmluv Mezinárodní organizace práce a aby přijala všechna opatření nezbytná pro účinný boj proti sociálnímu dumpingu; vybízí Ruskou federaci, aby učinila totéž v rámci dodržování Kjótského protokolu, a tím bojovala proti jakékoli podobě environmentálního dumpingu;
11.
vítá dohodu podepsanou dne 25. května 2006 na summitu EU–Rusko v Soči, která zjednodušuje získávání víz pro ruské občany i pro občany Evropské unie a zjednodušuje postup při více vstupech pro určité profese, jako jsou obchodníci, a tím přispívá k usnadňování kontaktů a ke zlepšování obchodních vztahů;
12.
zdůrazňuje, že intenzivnější hospodářské kontakty si vyžádají ještě ambicióznější zjednodušení udělování víz, které se bude rovněž vztahovat na osoby cestující v dobré víře, které nespadají ani do jedné ze stanovených kategorií, a liberalizaci v dlouhodobém měřítku;
Regulační rámec – rámec spolupráce
13.
zdůrazňuje, že přistoupení Ruska k WTO a důsledky tohoto kroku pro liberalizaci obchodu i pro závazek Ruska k dodržování pravidel WTO mají velký význam, a to i pro EU, a je přesvědčen, že členství ve WTO bude silným podnětem pro zahraniční investory a motorem hospodářského růstu v Rusku a že zvýší obchodní výměnu s EU; naléhá na Ruskou federaci, aby nejen usilovala o uzavření zbývající dvoustranné dohody WTO o přístupu na trh, ale aby rovněž plnila a prováděla své závazky plynoucí z dohod, které již podepsala, například z dohody s ES;
14.
vyzývá Ruskou federaci, aby v souvislosti se svým budoucím přistoupením k WTO vyřešila problémy spojené s vývozními sazbami na dřevo pro skandinávské země, aby odstranila současný rozdíl mezi ruskými domácími sazbami a cenami na světovém trhu a aby rovněž vyřešila problémy spojené s železničními sazbami stanovenými v závislosti na místě určení, zejména pro pobaltské země, které jsou považovány za diskriminační;
15.
věří, že přistoupení k WTO by mělo vést k hlubší hospodářské integraci mezi EU a Ruskem v rámci SHP; vyzývá Komisi, aby zvážila jednání o možné dohodě o volném obchodu po přistoupení Ruska k WTO;
16.
zdůrazňuje nutnost konstruktivního dialogu mezi EU a Ruskem a znovu opakuje, že je důležité vybudovat SHP a dále rozvíjet cíle dohodnuté v plánu postupu pro SHP, zvláště pokud jde o vytvoření otevřeného a integrovaného trhu mezi EU a Ruskem;
17.
věří, že provádění "cestovní mapy" by mělo pokračovat souběžně s jednáním o nové DPS; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby soustředily své úsilí na zahájení jednání o nové DPS; požaduje, aby byl bez prodlení oficiálně informován o jakémkoli pokroku v tomto ohledu;
18.
domnívá se, že pokud jednání s Ruskem o nové DPS nepovede ke hmatatelným výsledkům, měla by EU uvažovat o jiném přístupu založeném na povzbuzení probíhajících prací na "cestovních mapách" v rámci čtyř společných prostorů a na vypracování společného přístupu v oblasti politické spolupráce;
19.
zdůrazňuje, že pokrok ve společném prostoru svobody, bezpečnosti a práva, prostoru spolupráce na poli vnější bezpečnosti a prostoru vzdělávání, výzkumu a technologického rozvoje, včetně mezikulturního dialogu a spolupráce, by měl výrazný sociálněekonomický dopad a snížil by riziko mezistátních konfliktů; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby ruská vláda vynaložila v této oblasti více úsilí;
20.
zdůrazňuje, že Ruská federace musí zlepšit svou politiku v oblasti ochrany zahraničních investic tak, aby byla v souladu s mezinárodně uznávanými standardy OECD, což by Evropské unii umožnilo zahájit jednání o uzavření dohod v oblasti ochrany a podpory investic;
Obchod, přístup na trh a investice
21.
zdůrazňuje význam zlepšení investičního klimatu v Rusku; věří, že toho lze dosáhnout pouze prosazováním a zajišťováním nediskriminačních, transparentních a předvídatelných podnikatelských podmínek, zakotvených v pevných demokratických hodnotách; dále zdůrazňuje, že je třeba omezit byrokracii a podporovat obousměrné investice;
22.
bere na vědomí návrh zákona, který byl v Ruské federaci nedávno předložen a který vládě umožňuje, aby zamítala zahraniční nabídky na většinové podíly v ruských společnostech, a tím bránila zahraničnímu vlastnictví převyšujícímu 49 % ve společnostech působících ve 39 strategických průmyslových odvětvích; zpochybňuje tento návrh zákona jako takový, jakož i výběr a rostoucí počet průmyslových odvětví, která byla klasifikována jako strategická a nezbytná pro národní bezpečnost; domnívá se, že tento krok nevede ke zlepšení investičního klimatu, nýbrž že vyvolává zásadní otázky ohledně role státu v tržní ekonomice a o hospodářské soutěži v klíčových odvětvích hospodářství;
23.
zdůrazňuje, že zakládání a provozu společností by se mělo napomáhat recipročně; konstatuje, že EU je otevřena investicím z Ruska, jak naznačuje nárůst počtu ruských podniků působících v EU, zejména v odvětví energetiky a ocelářství; žádá proto, aby zahraniční společnosti působící v odvětvích přírodních zdrojů v Rusku měly stejná přístupová práva jako společnosti ruské;
24.
konstatuje, že se v Rusku v některých odvětvích hospodářství nadále daří státnímu obchodu;
25.
bere na vědomí zřízení tzv. zvláštních hospodářských zón, které nabízejí zvláštní pobídky pro investice, včetně výrobních možností, což je vývoj, který by mohl být výhodný pro evropské podniky; vybízí Ruskou federaci, aby v těchto zónách zaručila důstojné pracovní podmínky a dodržování odborových práv pracovníků; žádá přísné dodržování a nezávislé monitorování lidských práv a sociálních a environmentálních standardů v těchto zvláštních hospodářských zónách;
26.
oceňuje pokrok, kterého bylo dosaženo při výběru cel; naléhavě žádá ruskou vládu, aby dále zjednodušovala, standardizovala a automatizovala své celní postupy a aby vybírala cla předvídatelným a nenahodilým způsobem, který by nezpomaloval pohyb zboží;
27.
zdůrazňuje, že přistoupení Ruska k WTO nesmí vést ke zvýšení dovozních cel a k posílení protekcionismu ve srovnání s obdobím před přistoupením;
28.
konstatuje, že Komise uplatnila antidumpingová opatření na ruský vývoz dusičnanu amonného, chloridu draselného, řady produktů z oceli, křemíku a močoviny; naléhavě žádá ruské podniky, aby vyvážely do EU za spravedlivých obchodních podmínek a aby poskytovaly nutné informace vyšetřovatelům ze Společenství, kteří případy dumpingu zkoumají, aby se situace zlepšila a výkonné orgány EU mohly rychle ukončit uvalená antidumpingová opatření;
29.
bere na vědomí ruská antidumpingová cla uvalená na vývoz z EU, zvláště na produkty z oceli; zastává názor, že by tyto konflikty měly být přednostně vyřešeny;
30.
vyjadřuje politování nad tím, že Rusko používá nástroje obchodní politiky pro účely vnější politiky způsobem, který je neslučitelný s pravidly WTO;
31.
upozorňuje na neodůvodněný zákaz, který již dva roky postihuje dovozy masa z Polska, a doporučuje vyřešit tento problém, jehož existence není slučitelná s pravidly WTO, co nejrychleji;
Práva duševního vlastnictví
32.
zdůrazňuje, že je třeba zlepšit legislativu a vymáhání práva v oblasti ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, a tím zlepšit hospodářskou soutěž a zvýšit přitažlivost investičního prostředí, a to tak, že se regulační systémy přiblíží nejlepším mezinárodním standardům a normám; naléhá na ruské orgány, aby před nadcházejícím členstvím Ruska ve WTO sladily část IV ruského občanského zákoníku pojednávající o právech duševního vlastnictví s pravidly WTO a s mezinárodními dohodami, zejména s Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), a zajistily jejich úplné uplatňování, a tím umožnily efektivní boj proti padělání a pirátství;
33.
zdůrazňuje, že k účinné ochraně práv duševního vlastnictví a k zajištění rychlejšího trestního stíhání je nutné upravit současný soudní systém; konstatuje nárůst případů, ve kterých byly evropské podniky úspěšné, ale je hluboce znepokojen nedostatečným vymáháním rozsudků;
34.
je hluboce znepokojen problémem, jenž se konkrétně týká výroby a prodeje padělaných produktů, zejména léčiv, protože tím jsou poškozováni nejen zákonní výrobci, ale jedná se i o velké ohrožení zdraví veřejnosti;
35.
vybízí ruské orgány, aby přijaly veškerá nutná a efektivní opatření k odhalování zdrojů nezákonné činnosti a k zastavení činnosti výrobních závodů nebo subjektů působících na internetu; konstatuje, že pokud jde o výrobní závody, měla by tato opatření zahrnovat opakované a neočekávané inspekce známých závodů ve spolupráci s vlastníky práv, a pokud jde o závody na výrobu optických médií, posílení systému udělování licencí; zdůrazňuje, že u subjektů působících na internetu by tato opatření měla zahrnovat uzákonění změn právních předpisů, které stanoví, že organizace pro kolektivní správu práv mohou jednat pouze jménem vlastníků práv, kteří toto jednání výslovně schválí, jakož i uzákonění ustanovení pro provádění Smlouvy o právu autorském (WCT) a Smlouvy o výkonech umělců a zvukových záznamech (WPPT), které přijala Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO) roku 1996;
Energetika
36.
znovu potvrzuje potřebu koherentní evropské energetické politiky; zdůrazňuje, že je třeba, aby dvoustranné smlouvy mezi členskými státy EU a Ruskem, pokud jsou opravdu nutné, napomáhaly sledování celkových zájmů EU v oblasti energetické bezpečnosti s cílem vytvořit společnou energetickou politiku mezi EU a Ruskem;
37.
zdůrazňuje nicméně, že hlavní cíl energetické politiky EU nemůže jednoduše spočívat v odstranění přetrvávající energetické závislosti na Rusku;
38.
naléhavě žádá EU i Rusko, aby v rámci energetického dialogu EU–Rusko úzce spolupracovaly jak spolu navzájem, tak i se všemi sociálními partnery, a kladly při tom zvláštní důraz na řešení otázek spojených s udržitelností a pokračující spolehlivostí výroby, přepravy a využití energie, jakož i s energetickou účinností a zabezpečení dodávek; naléhá na EU, aby v úzké spolupráci s Ruskou federací podporovala investice do obnovitelné energie a vybízela ke sdílení technologií a sbližování právních předpisů s cílem vytvoření trvalého a oboustranně výhodného vztahu; vyzývá rovněž Ruskou federaci, aby se všemi svými partnery zacházela spravedlivě a nediskriminačně, aby usnadnila přístup evropských investorů na ruský trh a aby zohledňovala ochranu životního prostředí;
39.
podporuje německé předsednictví v jeho cíli zajistit bezpečné dodávky energie a omezit energetickou závislost prostřednictvím spolupráce a dalšího dialogu o energii s Ruskem, a tím dát pevný a spolehlivý základ politice energetického partnerství, a dále prostřednictvím úsilí o diverzifikaci zdrojů energie zavedením závazných cílů energetické účinnosti a používání obnovitelných a alternativních energií; konstatuje, že vývoj takové strategie je společným zájmem EU a Ruska a že je pro EU nebezpečné, aby se stala příliš závislou na zemním plynu;
40.
vítá ratifikaci Kjótského protokolu Ruskou federací v říjnu 2004; vyzývá EU a Ruskou federaci, aby úzce spolupracovaly za účelem podpory technické inovace a zlepšení účinnosti v odvětví energetiky a aby společně uvažovaly o budoucích strategiích pro dosažení snížení emisí skleníkových plynů pro období po vypršení protokolu v roce 2012;
41.
je potěšen tím, že mezi Ruskem, Řeckem a Bulharskem byla uzavřena dohoda o výstavbě ropovodu Burgas-Alexandropolis, zdůrazňuje nicméně, že tento projekt je pouze jedním z mnoha již schválených nebo projednávaných projektů; pamatuje na to, že rozvoj soudržné evropské energetické politiky bude mít v budoucnu ještě větší význam;
42.
je přesvědčen, že kromě toho, že je nezbytné, aby Rusko ratifikovalo Smlouvu o energetické chartě, měla by EU v kontextu nové DPS zvážit možnost vyjednání formálního rámcového dokumentu o vztazích s Ruskem v oblasti energetiky; navrhuje, aby byly do nového dokumentu přeneseny některé prvky evropské Smlouvy o energetické chartě, neboť je nepřijatelná současná situace, kdy žádná oficiální dohoda neexistuje;
43.
podporuje programy na zlepšení energetické infrastruktury, která spojuje Rusko a členské státy EU;
44.
vyjadřuje obavy z nacionalistických a monopolistických tendencí při řízení ruských energetických zdrojů; je hluboce znepokojen obtížemi, které mají zahraniční a soukromé podniky při investování do budoucího rozvoje v ruském kontinentálním šelfu; vyzývá Rusko, aby zaujalo liberálnější přístup a v souladu s pravidly WTO vytvořilo rovné podmínky, které zahraničním podnikům umožní, aby konkurovaly ruským firmám; vyzývá Rusko, aby do svých vnitrostátních právních předpisů urychleně začlenilo mezinárodně osvědčené postupy v oblastech průhlednosti a veřejné odpovědnosti;
45.
uznává, že se investuje velké množství peněz do údržby infrastruktury distribuce směrem k odběrateli a do produktovodů; zdůrazňuje však, že nedostatek investic, včetně investic zahraničních, by mohl podle expertů vést k nedostatku plynu již v roce 2010;
46.
znovu opakuje výzvu Parlamentu Komisi a členským státům, aby nepodceňovaly nebezpečí nedostatečných dodávek plynu z Ruska po roce 2010 z důvodu chybějících investic do ruské energetické infrastruktury; podporuje dialog mezi EU a Ruskem v oblasti energetiky jako platformu pro řešení otázky nutných investic do ruských a evropských energetických infrastruktur, aby byla zajištěna bezpečnost jak dodávek, tak i poptávky; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit účinné a včasné mechanismy pro krizovou komunikaci mezi EU a Ruskem; zdůrazňuje klíčový význam koherence, úzké koordinace a solidarity mezi členskými státy EU v rámci dialogu o energetice; zdůrazňuje, že je třeba, aby EU sledovala paralelní strategii usilující jak o lepší zabezpečení energetických dodávek, tak o jejich diverzifikaci, a že je důležité, aby EU a Rusko spolupracovaly v oblasti ochrany životního prostředí, energetické účinnosti, úspory energie a obnovitelné energie;
47.
vyzývá Rusko, aby neuplatňovalo dvojí systém cen v oblasti zdrojů energie, což je v každém případě v rozporu s pravidly WTO;
48.
vyzývá Ruskou federaci, aby v úzké spolupráci s EU přistoupila k investicím do modernizace svých jaderných elektráren, zejména do infrastruktury, nových technologií a obnovitelných energií, a tím aby reflektovala plnění společných cílů bezpečnosti, energetické účinnosti a ochrany životního prostředí a veřejného zdraví;
49.
opakuje svou podporu otevření trhu EU ruským vývozům elektřiny za podmínky, že příslušné ruské bezpečnostní normy, zejména pokud jde o jaderné elektrárny a bezpečné zpracování a likvidaci jaderného odpadu, dosáhnou úrovně EU, aby se zamezilo riziku environmentálního dumpingu;
Doprava
50.
bere na vědomí doporučení skupiny na vysoké úrovni pro prodloužení hlavních transevropských dopravních os do sousedních zemí a regionů; podporuje zejména rozvoj dopravní infrastruktury mezi EU a Ruskem, tj. harmonizaci podmínek železniční dopravy;
51.
vítá dohodu mezi EU a Ruskou federací týkající se plateb za přelet Sibiře, která byla podepsána dne 24. listopadu 2006 na summitu EU–Rusko v Helsinkách; domnívá se, že tato dohoda umožní normalizovat a posílit vztahy mezi EU a Ruskou federací v oblasti letecké dopravy a zlepšit významným způsobem konkurenceschopnost evropských leteckých společností a usnadní jejich činnost směřující k nově vznikajícím asijským trhům;
Další specifická odvětví
52.
zastává názor, že obchod se službami je nezbytnou součástí budoucích obchodních vztahů EU a Ruska; vyzývá ke sbližování právních předpisů EU a Ruska, zvláště v oblastech, jako jsou finanční služby, telekomunikace a doprava, přičemž musí být dodržována specifická ustanovení o řízení veřejných služeb; a požaduje zastavení diskriminační politiky uplatňované v současnosti vůči pobaltským zemím v oblasti železničních poplatků za dovoz a vývoz;
53.
zdůrazňuje, že je důležité zajistit stabilitu finančního systému, podporovat konsolidaci zdravého finančního sektoru a efektivního systému ochrany zákazníků finančních služeb tím, že se zlepší právní předpisy a zavede účinný dohled a provádění opatření splňujících nejvyšší standardy a normy platné pro dodavatele finančních služeb;
54.
domnívá se, že tyto reformy budou příznivé pro investiční klima a že mohou hrát hlavní roli v umožnění trvalého hospodářského růstu v Rusku, méně závislého na vývozu energie a ceně energie;
55.
zdůrazňuje význam hospodářské soutěže a otevřenost odvětví finančních služeb; vyjadřuje v této souvislosti znepokojení nad existujícími překážkami při udělování licencí pobočkám zahraničních bank;
56.
domnívá se, že by se mělo více spolupracovat na sbližování právních předpisů v odvětví zemědělství, zejména ve věci hygienických a rostlinolékařských opatření; zdůrazňuje význam, jaký má pro mnoho členských států vývoz zemědělských produktů do Ruska, tj. ryb, masa a mléčných výrobků; vyjadřuje tudíž své znepokojení nad omezujícími opatřeními, která v této oblasti Rusko přijalo, a naléhá na EU, aby podpořila členské státy, které jsou těmito opatřeními postiženy, a aby nalezla společné řešení problémů s vývozem na ruský trh, zvláště ohledně hygienických a rostlinolékařských opatření;
57.
vyzývá Rusko, aby vůči dováženým výrobkům neuplatňovalo rostlinolékařská nebo veterinární omezující opatření, která mají diskriminační charakter nebo která jsou založena na přísnějších požadavcích, než jsou ty, které jsou uplatňovány na domácí produkty;
Vztahy s dalšími obchodními partnery
58.
zdůrazňuje, že rozvoj strategického hospodářského partnerství mezi EU a Ruskem by měl brát v úvahu geopolitickou polohu Ruska; zdůrazňuje, že je nezbytné propojit přístup EU k Rusku s ostatními snahami v tomto regionu, například s evropskou politikou sousedství, Severní dimenzí a Černomořskou strategií;
59.
vítá iniciativu "černomořské spolupráce" v rámci evropské politiky sousedství, jež podporuje lepší regionální spolupráci mezi dotčenými státy černomořské oblasti, Ruskou federací a EU v odvětvích, jako je energetika, doprava a životní prostředí, a jež rovněž posiluje dialog v oblasti dodržování lidských práv, demokracie a řádné veřejné správy;
60.
dále uznává, že by mohlo být pozitivním příspěvkem posílení rozšířené meziregionální spolupráce mezi EU a Organizací pro hospodářskou spolupráci v oblasti Černého moře (BSEC) v rámci nové iniciativy "černomořské synergie";
61.
zdůrazňuje význam posilování regionální spolupráce mezi EU a Ruskem v rámci Severní dimenze, v níž jsou EU a Rusko spolu s Islandem a Norskem rovnocennými partnery; zdůrazňuje, že je třeba vypracovávat konkrétní partnerské projekty, a tím podporovat a posilovat stávající projekty spolupráce a mnohostranných partnerství, zejména pokud jde o spolupráci v oblasti Baltského moře v souladu se strategií pro Baltské moře v rámci Severní dimenze, kterou Parlament podpořil ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 16. listopadu 2006; zdůrazňuje význam dalšího hospodářského a sociálního rozvoje v kaliningradské oblasti jako vzoru pro posílenou hospodářskou a obchodní spolupráci EU a Ruska;
62.
zdůrazňuje přínos, který by mělo posílení vztahů mezi EU a Ruskem v odvětví cestovního ruchu, neboť mnohé oblasti členských států jsou považovány za tradiční destinace ruských návštěvníků;
63.
upozorňuje na to, že je třeba urychleně vyřešit problémy spojené se zlepšením infrastruktury hraničních přechodů mezi Ruskem a Lotyšskem (ale také na hranicích dalších členských států Evropské unie, které mají společnou hranici s Ruskem), a to s využitím zdrojů EU a Ruské federace na otevření stávajících i nových hraničních přechodů; zdůrazňuje, že je rovněž důležité rozvíjet hraniční infrastrukturu v tranzitních zemích, jako je Ukrajina, a tím usnadnit a urychlit spolupráci mezi EU a Ruskem;
64.
domnívá se, že oba partneři mají společný zájem na stabilním, bezpečném a demokratickém sousedství, a podporuje rozvoj dobrých sousedských vztahů v oblasti obchodní a hospodářské spolupráce mezi zeměmi v tomto regionu; zdůrazňuje, že společné prosazování lidských práv a provádění evropské politiky sousedství poskytuje řadu příležitostí k mnohostranné spolupráci, v neposlední řadě prostřednictvím posílené politiky sousedství směrem na východ, s cílem podpořit konstruktivní spolupráci v oblasti životního prostředí, energetiky, infrastruktury a obchodu;
65.
domnívá se, že přetrvávající konflikty ve společném sousedství představují významnou překážku pro hospodářský rozvoj tohoto regionu a že podpora jejich urovnání v souladu se zásadami mezinárodního práva, včetně řešení jejich hospodářských důsledků, by měla být prioritou pro další podporu hospodářského rozvoje a prosperity zemí společného sousedství;
o
o o
66.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Ruské federace.
