KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0170/2007
9.
5.
2007
*
ZPRÁVA
o návrhu rámcového rozhodnutí Rady o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy
(KOM(2005)0690 – C6‑0052/2006 – 2005/0267(CNS))
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
Zpravodaj:
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
PE 386.552v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou .
Zvýraznění normální kurzivou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi).
Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................19
POSTUP...................................................................................................................................24
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rámcového rozhodnutí Rady o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy
( KOM(2005)0690 – C6‑0052/2006 – 2005/0267(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise ( KOM(2005)0690 )
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na článek 31 a čl.
34 odst.
2 písm. b) Smlouvy o EU,
– s ohledem na čl.
39 odst.
1 Smlouvy o EU, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C6‑0052/2006 ),
– s ohledem na články 93 a 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A6‑0170/2007 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby odpovídajícím způsobem změnila návrh v souladu s čl.
250 odst.
2 Smlouvy o ES;
3. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit pozměněný návrh Komise;
5. pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 8a (nový)
Skutečnost, že se k jednomu trestnému činu mohou vztahovat různé právní režimy, vede k šíření nespolehlivých informací mezi členskými státy a vytváří právní nejistotu pro odsouzené osoby.
Aby se bylo možno této situaci vyhnout, mělo by se na odsuzující stát pohlížet jako na vlastníka údajů o odsouzeních v trestních řízeních vynesených na jeho území proti občanům jiných členských států.
Stejně tak členský stát, jehož je odsouzená osoba občanem a kterému budou tyto údaje předávány, musí zajistit aktualizaci poté, co zohlední jakékoli změny nebo odstranění informací, které nastanou v odsuzujícím členském státě.
Pouze údaje aktualizované tímto způsobem by měly být určeny pro vnitřní použití členským státem, jehož je odsouzený občan, anebo dále předávány dalšímu státu, ať už členskému nebo třetímu.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 10
(10) Osobní údaje, které se při provádění tohoto rámcového rozhodnutí zpracovávají, jsou chráněny v souladu s ustanoveními rámcového rozhodnutí XXX o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech.
Toto rámcové rozhodnutí kromě jiného sjednocuje ustanovení rozhodnutí ze dne 21. listopadu 2005 o výměně informací z rejstříku trestů, podle nichž je dožadující členský stát omezen ve využívání informací, které mu byly na základě žádosti předány.
Doplňuje je tím, že stanoví rovněž zvláštní pravidla, podle nichž má členský stát, jehož je odsouzený občanem, opětovně předávat informace o odsouzeních v trestním řízení, které mu byly předány odsuzujícím členským státem.
(10) Osobní údaje, které se při provádění tohoto rámcového rozhodnutí zpracovávají, jsou chráněny v souladu s ustanoveními rámcového rozhodnutí XXX o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech a zejména v souladu se základními zásadami ochrany údajů uvedených v článku 9 tohoto rámcového rozhodnutí .
Toto rámcové rozhodnutí kromě jiného sjednocuje ustanovení rozhodnutí ze dne 21. listopadu 2005 o výměně informací z rejstříku trestů, podle nichž je dožadující členský stát omezen ve využívání informací, které mu byly na základě žádosti předány.
Doplňuje je tím, že stanoví rovněž zvláštní pravidla, podle nichž má členský stát, jehož je odsouzený občanem, opětovně předávat informace o odsouzeních v trestním řízení, které mu byly předány odsuzujícím členským státem.
Odůvodnění
Rámcové rozhodnutí o ochraně údajů v kontextu policejní a soudní spolupráce, které by se mělo na tento akt rovněž uplatňovat jako lex generalis, je stále v procesu dokončování; proto se zdá nezbytné připomenout, že se má při shromažďování, zpracovávání a předávání údajů v rámci působnosti tohoto rámcového rozhodnutí respektovat základní soubor obecných zásad ochrany údajů.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 12a (nový)
(12a) Zlepšení výměny a oběhu informací o odsouzeních může významně zvýšit soudní a policejní spolupráci na úrovni EU, ale tato spolupráce může být brzděna, pokud se nedoplní rychlým přijetím jednotného souboru základních procesních záruk týkajících se podezřelých a obžalovaných osob v trestním řízení, jež budou platné ve všech členských státech.
Odůvodnění
Rámcové rozhodnutí o procesních zárukách týkajících se podezřelých a obžalovaných osob v trestním řízení čeká na své přijetí v Radě od roku 2004 a toto zdržení může výrazně zbrzdit pokrok v oblasti soudní a policejní spolupráce, zejména vytvářením rozporů s ústavními opatřeními na vnitrostátní úrovni.
Pozměňovací návrh
4
Čl.
1 písm. a)
a) stanovit způsob, jakým členský stát, v němž je vyneseno odsouzení proti státnímu příslušníkovi jiného členského státu (dále jen „odsuzující členský stát“), toto odsouzení předá členskému státu, jehož je odsouzený občanem (dále jen „členský stát, jehož je odsouzený občanem“);
a) stanovit způsob, jakým členský stát, v němž je vyneseno odsouzení proti státnímu příslušníkovi jiného členského státu (dále jen „odsuzující členský stát“), předá informaci o tomto odsouzení členskému státu, jehož je odsouzený občanem (dále jen „členský stát, jehož je odsouzený občanem“);
Odůvodnění
V původním anglickém znění se uvádí, že odsuzující členský stát „může předat“ (may transmit) informaci; nejedná se však o možnost, nýbrž o povinnost.
Pozměňovací návrh
5
Čl.
2 písm. a)
a) „odsouzením“: každé pravomocné rozhodnutí trestního soudu nebo správního orgánu, proti jejichž rozhodnutí může být u příslušného soudního orgánu podán opravný prostředek, zejména v oblasti trestního práva, který uznal vinnými osoby trestnými činy, nebo činy, které jsou trestné podle vnitrostátního práva jako porušení právních předpisů .
„odsouzením“: každé pravomocné rozhodnutí soudu, kterým uznal vinu v trestním řízení za trestný čin podle vnitrostátního práva.
Pozměňovací návrh
6
Čl.
3 odst.
1
1.
Pro účely tohoto rámcového rozhodnutí určí každý členský stát ústřední orgán.
Pro sdělování informací podle článku 4 a pro odpovědi na žádosti uvedené v článcích 6 a 7 mohou však členské státy určit jeden nebo více ústředních orgánů.
1.
Pro účely tohoto rámcového rozhodnutí určí každý členský stát ústřední orgán.
Pro sdělování informací podle článku 4 a pro odpovědi na žádosti o informace podle článku 7 mohou však členské státy určit jeden nebo více ústředních orgánů.
Odůvodnění
Způsob, jakým má být odpovídáno na žádosti o informace, stanoví článek 7 návrhu.
Pozměňovací návrh
7
Čl.
4 odst.
1
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby u každého odsouzení vyneseného na jeho území byla při zaznamenávání do vnitrostátního rejstříku trestů uvedena státní příslušnost odsouzeného, pokud se jedná o státního příslušníka jiného členského státu.
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby po zaznamenání do rejstříku trestů u každého odsouzení vyneseného na jeho území byla při zaznamenávání do vnitrostátního rejstříku trestů uvedena státní příslušnost nebo státní příslušnosti odsouzeného, pokud se jedná o státního příslušníka jiného členského státu.
Odůvodnění
Původní článek zdůrazňuje povinnost sdělovat informace týkající se odsouzení, nezmiňuje však povinnost, aby byla tato odsouzení nejdříve zapsána do rejstříku trestů odsuzujícího členského státu.
Je třeba vzít v potaz možnost, že odsouzená osoba má více než jednu státní příslušnost.
Pozměňovací návrh
8
Čl.
4 odst.
2 pododstavec 2
Pokud je zúčastněnou stranou státní příslušník více členských států, informace se předají každému z těchto členských států, a to i v případě, kdy je odsouzený státním příslušníkem členského státu, na jehož území byl odsouzen.
Pokud je známo , že je zúčastněnou stranou státní příslušník více členských států, informace se předají každému z těchto členských států, a to i v případě, kdy je odsouzený státním příslušníkem členského státu, na jehož území byl odsouzen.
Odůvodnění
Mohou nastat případy, kdy nebude známo, že odsouzený je státním příslušníkem více členských států.
Pozměňovací návrh
9
Čl.
4 odst.
3
3.
Při předávání informací týkajících se rozhodnutí o odsouzení se rovněž uvede, jak dlouho bude záznam o odsouzení v rejstříku odsuzujícího členského státu veden, jak vyplývá z vnitrostátních právních předpisů odsuzujícího členského státu v době, kdy se odsouzení sděluje členskému státu, jehož je odsouzený občanem.
vypouští se
Odůvodnění
Tuto povinnost by bylo nemožné splnit pro ty členské státy, jejichž vnitrostátní předpisy stanoví kromě vykonání trestu určité požadavky pro vymazání záznamů z rejstříku trestů, jako např. vyplacení odškodnění stanoveného na základě rozsudku.
Pozměňovací návrh
10
Čl.
4 odst.
4
4.
Ústřední orgán odsuzujícího členského státu neprodleně sdělí ústřednímu orgánu členského státu, jehož je odsouzený občanem, následná opatření přijatá podle vnitrostátních právních předpisů odsuzujícího členského státu, na jejichž základě se změní nebo odstraní určité informace v rejstříku trestů , včetně změny doby, po kterou se informace uchovávají .
4.
Ústřední orgán odsuzujícího členského státu neprodleně sdělí ústřednímu orgánu členského státu, jehož je odsouzený občanem, jakoukoli změnu nebo následné odstranění určitých informací v rejstříku trestů.
Odůvodnění
Jakákoli aktualizace nebo změna informace v rejstříku trestů odsuzujícího členského státu musí být bezodkladně sdělena členskému státu, jehož je odsouzený občanem, aby mohl provést aktualizaci údajů ve svém vnitrostátním rejstříku trestů.
Pozměňovací návrh
11
Čl.
5 odst.
1
1.
Ústřední orgán členského státu, jehož je odsouzený občanem, uchová všechny informace, jež byly předány podle článku 4 , aby je v souladu s článkem 7 mohl dále předávat.
1.
Ústřední orgán členského státu, jehož je odsouzený občanem, uchová informace, jež byly předány podle čl.
4 odst.
2 a 4 a podle článku 11 , aby je v souladu s článkem 7 mohl dále předávat.
Odůvodnění
Použití slova „všechny“ by mohlo vést k různým výkladům, a pokud jde o obsah těchto informací, považuje se proto za vhodnější uvést odkaz na článek 11.
Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je dále zabránit zkreslení této informace, k němuž by mohlo dojít při převádění kategorií údajů odsuzujícího členského státu do kategorií členského státu, jehož je odsouzený občanem.
Pozměňovací návrh
12
Čl.
5 odst.
3
3.
Členský stát, jehož je odsouzený občanem, může využívat pouze informací, které byly v souladu s odstavcem 2 aktualizovány.
V žádném případě není možné, aby se na základě povinnosti podle odstavce 2 při řízení na vnitrostátní úrovni s dotyčnou osobou jednalo hůře, než kdyby bylo k odsouzení došlo na vnitrostátní úrovni.
3.
Členský stát, jehož je odsouzený občanem, může využívat pouze informací, které byly v souladu s odstavcem 2 aktualizovány.
Odůvodnění
Pravidlo obsažené ve vypuštěné větě není v souladu s obsahem návrhu.
Pozměňovací návrh
13
Čl.
6 odst.
1
1.
Pokud se žádají informace uvedené ve vnitrostátním rejstříku trestů členského státu, může ústřední orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy zaslat ústřednímu orgánu jiného členského státu žádost o výpisy z rejstříku trestů a o informace, které se k němu vztahují.
1.
Pokud se v rámci trestního řízení proti určité osobě nebo k jakémukoli jinému účelu mimo rámec trestního řízení žádají informace uvedené ve vnitrostátním rejstříku trestů členského státu, může ústřední orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy zaslat ústřednímu orgánu jiného členského státu žádost o výpisy z rejstříku trestů a o informace, které se k němu vztahují.
Odůvodnění
Je třeba zahrnout obě možnosti uvedené v článku 7 návrhu.
Pozměňovací návrh
14
Čl.
6 odst.
1a (nový)
1a.
Pokud se žádá informace z rejstříku trestů členského státu, jehož je odsouzený státním příslušníkem, k jakémukoli jinému účelu než pro trestní řízení, žádající členský stát musí uvést účel své žádosti.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh je v souladu se zněním čl.
9 odst.
2 návrhu a odpovídá potřebě vymezit zvláštní případy, kdy může být tato informace poskytnuta podle okolností v souladu s právními předpisy odsuzujícího členského státu nebo členského státu, jehož je odsouzený státním příslušníkem, pro použití mimo rámec trestního řízení.
Pozměňovací návrh
15
Čl.
6 odst.
2
2.
Pokud určitá osoba žádá o informace ze svého rejstříku trestů, může ústřední orgán členského státu, v němž je žádost podána, v souladu s vnitrostátními právními předpisy zaslat ústřednímu orgánu jiného členského státu žádost o výpis z rejstříku trestů a o informace, které se k němu vztahují, pokud žadatel je nebo byl státním příslušníkem dožadujícího nebo dožádaného členského státu nebo v něm měl či má bydliště.
2.
Pokud určitá osoba žádá o informace ze svého rejstříku trestů, ústřední orgán členského státu, v němž je žádost podána, v souladu s vnitrostátními právními předpisy ústřednímu orgánu jiného členského státu zašle žádost o výpis z rejstříku trestů a o informace, které se k němu vztahují, pokud žadatel je nebo byl státním příslušníkem dožadujícího nebo dožádaného členského státu nebo v něm měl či má bydliště.
Odůvodnění
V případech, kdy žadatel je či byl rezidentem nebo občanem jiného členského státu, a je-li tato skutečnost potvrzena, nemůže žádost o informaci tohoto druhého členského státu záviset na vůli státu, v němž byla žádost podána.
Pozměňovací návrh
16
Čl.
7 odst.
1 písm. a)
a) odsouzeních na vnitrostátní úrovni;
a) odsouzeních na vnitrostátní úrovni zapsaných do rejstříku trestů;
Odůvodnění
Je třeba upřesnit, že pouze zapsaná odsouzení, tj. odsouzení, jež nebyla odstraněna po vykonání trestu, mají právní účinky.
Tento pozměňovací návrh souvisí s následujícím pozměňovacím návrhem, aby nebyl zaveden příliš složitý režim, který by mohl omezit výměnu informací.
Pozměňovací návrh
17
Čl.
7 odst.
1 písm. d)
d) odsouzeních vynesených ve třetích zemích, která mu byla sdělena.
d) odsouzeních vynesených ve třetích zemích, která mu byla sdělena a zapsána do rejstříku trestů .
Odůvodnění
Je třeba upřesnit, že pouze zapsaná odsouzení, tj. odsouzení, jež nebyla odstraněna, mají právní účinky.
Pozměňovací návrh
18
Čl.
7 odst.
2 pododstavec 1
2.
Pokud je ústřednímu orgánu členského státu, jehož je odsouzený občanem, v souladu s článkem 6 zaslána žádost o informace z rejstříku trestů k jiným účelům než pro trestní řízení, tento ústřední orgán na ni odpoví v souladu s právními předpisy pro odsouzení na vnitrostátní úrovni a pro odsouzení vynesená v třetích zemích, jež mu byla sdělena.
2.
Pokud je ústřednímu orgánu členského státu, jehož je odsouzený občanem, v souladu s článkem 6 zaslána žádost o informace z rejstříku trestů k jiným účelům než pro trestní řízení, tento ústřední orgán odpoví s ohledem na odsouzení na vnitrostátní úrovni a odsouzení vynesená v třetích zemích, jež mu byla sdělena a která byla zapsána do rejstříku trestů v souladu s jeho vnitrostátními předpisy.
Odůvodnění
Je třeba upřesnit, že pouze zapsaná odsouzení, tj. odsouzení, jež nebyla odstraněna po vykonání trestu, mají právní účinky, a rozlišovat, které z informací lze předat.
Pozměňovací návrh
19
Čl.
7 odst.
2 pododstavec 2
Ústřední orgán členského státu, jehož je odsouzený občanem, neprodleně ověří u ústředního orgánu odsuzujícího členského státu, zda a do jaké míry mohou být informace o odsouzeních vynesených v odsuzujícím členském státě, jež mu byly předány, předány ústřednímu orgánu dožadujícího členského státu.
Pokud jde o informaci předanou odsuzujícím členským státem, ústřední orgán členského státu, jehož je odsouzený občanem, poskytne obdrženou informaci.
Při předávání informací podle článku 4 může ústřední orgán odsuzujícího členského státu informovat ústřední orgán členského státu, jehož je odsouzený občanem, že informace o odsouzeních, jež vynesl a které byly předány tomuto druhému členskému státu, mohou být předány ústřednímu orgánu dalšího žádajícího členského státu pouze se souhlasem odsuzujícího členského státu.
Odůvodnění
Předávání informací žádajícímu členskému státu, který není odsuzujícím členským státem ani členským státem, jehož je odsouzený občanem, by mělo být obecně povoleno, pokud nebude ze zvláštních důvodů přijato opačné rozhodnutí.
Systém ověřování, který byl původně navržen v tomto odstavci, by brzdil výměnu informací.
Pozměňovací návrh
20
Čl.
7 odst.
2 pododstavec 3
Ústřední orgán odsuzujícího členského státu odpoví ústřednímu orgánu členského státu, jehož je odsouzený občanem, v takové lhůtě, aby členský stát, jehož je odsouzený občanem, mohl dodržet lhůty na odpověď stanovené v článku 8.
Pokud bude vyžadován souhlas odsuzujícího členského státu, ústřední orgán tohoto státu odpoví ústřednímu orgánu členského státu, jehož je odsouzený občanem, v takové lhůtě, aby členský stát, jehož je odsouzený občanem, mohl dodržet lhůty na odpověď stanovené v článku 8.
Odůvodnění
Uvedení do souladu s pozměňovacím návrhem 18.
Pozměňovací návrh
21
Čl.
7 odst.
4
4.
Pokud je žádost o informace z rejstříku trestů zaslána ústřednímu orgánu jiného členského státu než je členský stát, jehož je odsouzený občanem, předá tento ústřední orgán ústřednímu orgánu dožadujícího státu informace o odsouzeních na vnitrostátní úrovni .
Pokud je žádost zaslána k jiným účelům než pro trestní řízení, odpoví na ni v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
4.
Pokud je žádost o informace z rejstříku trestů zaslána ústřednímu orgánu jiného členského státu než je členský stát, jehož je odsouzený občanem, předá členský stát, jenž byl požádán o informace, ústřednímu orgánu dožadujícího státu informace o odsouzeních, které jsou zapsány v jeho rejstříku trestů.
Pokud je žádost zaslána k jiným účelům než pro trestní řízení, ústřední orgán dožadujícího členského státu na ni odpoví v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
Odůvodnění
Je třeba upřesnit, že pouze zapsaná odsouzení, tj. odsouzení, jež nebyla odstraněna po vykonání trestu, mají právní účinky, a rozlišovat, které informace lze předat.
Pozměňovací návrh
22
Čl.
9 odst. -1 (nový)
- 1.
Zpracování osobních údajů pro potřeby rámcového rozhodnutí musí být v souladu přinejmenším s následujícími základními zásadami:
a) zpracování údajů bude povoleno zákonem a bude v nezbytné a přiměřené míře odpovídat účelům shromažďování a/nebo dalšímu zpracovávání;
b) údaje budou shromažďovány pouze pro stanovené a legitimní účely a budou dále zpracovávány způsobem slučitelným s těmito účely;
c) údaje musí být přesné a aktualizované;
zvláštní kategorie údajů, které se týkají rasového či etnického původu, politických názorů, náboženského nebo filozofického přesvědčení, členství v politické straně nebo v odborové organizaci, sexuální orientace nebo zdravotního stavu, by měly být zpracovány pouze tehdy, je-li to zcela nezbytné a přiměřené záměru konkrétního případu a v souladu s vhodnými bezpečnostními opatřeními.
Pozměňovací návrh
23
Čl.
9 odst.
1
1.
Osobní údaje, které se na základě čl.
7 odst.
1 a 4 sdělují pro účely trestního řízení, může dožadující členský stát použít pouze pro účely trestního řízení, k němuž byly vyžádány, a to v souladu s formulářem, jenž je uveden v příloze.
1.
Osobní údaje, které se na základě čl.
7 odst.
1 a 4 sdělují pro účely trestního řízení, může dožadující členský stát použít v souladu se zásadami uváděnými v odstavci 1, výhradně pro účely trestního řízení, k němuž byly vyžádány, a to v souladu s formulářem, jenž je uveden v příloze.
Pozměňovací návrh
24
Čl.
9 odst.
2
2.
Osobní údaje, které se na základě čl.
7 odst.
2 a 4 předávají k jiným účelům než pro trestní řízení, může dožadující členský stát v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy použít pouze pro účely, pro něž byly vyžádány, a v míře, kterou dožádaný členský stát ve formuláři upřesnil.
2.
Osobní údaje, které se na základě čl.
7 odst.
2 a 4 předávají k jiným účelům než pro trestní řízení, může dožadující členský stát v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy použít v souladu se zásadami uváděnými v odstavci 1 a výhradně pro účely, pro něž byly vyžádány, a v míře, kterou dožádaný členský stát ve formuláři upřesnil.
Pozměňovací návrh
25
Čl.
9 odst.
3
3.
Bez ohledu na odstavce 1 a 2 může dožadující členský stát osobní údaje předané na základě čl.
7 odst.
1, 2 a 4 použít pro předejití bezprostřednímu a vážnému ohrožení veřejné bezpečnosti.
3.
Bez ohledu na odstavce 1 a 2 může dožadující členský stát osobní údaje předané na základě čl.
7 odst.
1, 2 a 4 použít , pokud je to nutné a přiměřené pro účely předejití bezprostřednímu a vážnému ohrožení veřejné bezpečnosti ; v tomto případě dožadující členský stát poskytne dožádanému členskému státu následné oznámení týkající se splnění podmínek nutnosti, přiměřenosti, naléhavosti a závažnosti ohrožení.
Pozměňovací návrh
26
Čl.
9 odst.
4
4.
Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit, aby se na osobní údaje předané třetí zemi na základě čl.
7 odst.
3 vztahovala stejná omezení pro jejich použití, jaká se používají v případě členských států na základě odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku.
4.
Kromě toho členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit, aby se na osobní údaje předané třetí zemi na základě čl.
7 odst.
3 vztahovala stejná omezení pro jejich použití, jaká se používají v případě členských států na základě odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku.
Pozměňovací návrh
27
Čl.
9 odst.
5
5.
Tento článek se nepoužije na osobní údaje získané členským státem podle tohoto rámcového rozhodnutí a pocházející od téhož členského státu.
5.
Odstavce 1 až 4 se nepoužijí na osobní údaje získané členským státem podle tohoto rámcového rozhodnutí a pocházející od téhož členského státu.
Pozměňovací návrh
28
Čl.
9 odst.
5a (nový)
5a.
Každý členský stát zajistí, aby byly vnitrostátní orgány dohlížející na ochranu údajů systematicky informovány o výměně osobních údajů v rámci tohoto rámcového rozhodnutí a zvláště v případě užívání osobních údajů za okolností uvedených v čl.
9 odst.
3.
Orgány dohlížející na ochranu údajů sledují výměnu zmiňovanou v odstavci 1 a za tímto účelem mezi sebou spolupracují.
Pozměňovací návrh
29
Článek 9a (nový)
Článek 9a
Práva subjektu údajů
1.
Subjekt údajů by měl být informován o skutečnosti, že jsou zpracovávány osobní údaje, která se ho nebo jí týkají.
V případě nutnosti se poskytování informací odloží proto, aby nebyly mařeny cíle, pro které jsou data zpracovávána.
2.
Subjekt údajů má právo bez zbytečného prodlení a v jazyce, kterému rozumí, obdržet informace o tom, jaké údaje jsou zpracovávány, jakož i opravit a, kde je to vhodné, vymazat údaje, které jsou v rozporu se zásadami uvedenými v čl.
9 odst. -1.
3.
Údaj zmiňovaný v odstavci -1 může být odmítnut nebo zpožděn, je-li to nezbytně nutné:
a) pro zajištění ochrany bezpečnosti a veřejného pořádku;
b) zabránění trestnému činu;
c) pro zabránění maření vyšetřování a stíhání trestných činů;
d) pro zajištění ochrany práv a svobod třetích osob.
Pozměňovací návrh
30
Čl.
11 odst.
2 písm. a)
a) informace o osobě, proti níž bylo odsouzení vyneseno (jméno, příjmení, datum narození, místo narození , popřípadě pseudonym nebo přezdívku, pohlaví, státní příslušnost, u právnických osob právní formu a sídlo);
a) informace o osobě, proti níž bylo odsouzení vyneseno (jméno, příjmení, předchozí jméno, datum, místo a stát narození, popřípadě pseudonym nebo přezdívku, pohlaví, státní příslušnost, u právnických osob právní formu a sídlo);
Odůvodnění
Zahrnutí předchozího jména je nezbytné vzhledem k četným případům změny jména či totožnosti.
Pozměňovací návrh
31
Čl.
11 odst.
2 písm. b)
b) informace o formě odsouzení (datum a místo odsouzení, název a typ orgánu, který je vynesl);
b) informace o formě odsouzení (datum a místo odsouzení, jednací číslo, pokud je známo, název a typ orgánu, který je vynesl);
Odůvodnění
Připojení čísla soudního rozhodnutí, pokud je známo, přispěje k identifikaci.
Pozměňovací návrh
32
Čl.
11 odst.
2 písm. c)
c) informace o skutcích, na jejichž základě došlo k odsouzení (datum, místo a povaha skutků, právní kvalifikace, použitelné právní předpisy v trestních věcech);
c) informace o skutcích, na jejichž základě došlo k odsouzení (datum a povaha skutků, právní kvalifikace, použitelné právní předpisy v trestních věcech);
Odůvodnění
Místo, kde byl spáchán trestný čin, není relevantní, pokud jde o účinky, jež by toto odsouzení mohlo mít na jiná trestní řízení.
Některé členské státy mezi údaji obsaženými v rejstříku trestů místo, kde byl trestný čin spáchán, neuvádějí.
Pozměňovací návrh
33
Čl.
11 odst.
6
6.
K technickým úpravám podle odstavce 5 musí dojít nejvýše do tří let od přijetí formátu a způsobů počítačové výměny informací o odsouzeních v trestním řízení.
6.
K technickým úpravám podle odstavce 5 musí dojít nejvýše do jednoho roku od přijetí formátu a způsobů počítačové výměny informací o odsouzeních v trestním řízení.
Pozměňovací návrh
34
Čl.
14 odst.
5
5.
Tímto rámcovým rozhodnutím není dotčeno používání výhodnějších ustanovení, jež jsou obsažena ve dvoustranných nebo vícestranných dohodách uzavřených mezi členskými státy.
5.
Tímto rámcovým rozhodnutím není dotčeno používání výhodnějších ustanovení, jež jsou obsažena ve dvoustranných nebo vícestranných dohodách či úmluvách uzavřených mezi členskými státy.
Odůvodnění
Uvedení do souladu s pozměňovacím návrhem 17.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Souvislosti
Informace týkající se různých odsouzení, zatčení, pátrání, zatýkacích příkazů, identifikačních záznamů odsouzených a dalších relevantních záznamů ohledně trestní minulosti se zaznamenávají a uchovávají v rejstřících trestů v souladu s vnitrostátními předpisy každého členského státu.
Hlavním cílem rejstříku trestů je vytvořit úplný přehled o trestní minulosti určité osoby a je využíván k různým účelům, včetně identifikace podezřelých osob nebo pomoci při probíhajícím soudním vyšetřování.
Dále slouží jako podklad při přijímání rozhodnutí o přísnosti rozsudku v trestních řízeních a pro posouzení a zhodnocení bezúhonnosti a způsobilosti určité osoby.
Rejstříky byly vytvořeny z potřeby zaznamenat a uchovat informace o odsouzení občanů nebo osob, které trvale pobývají na území určitého členského státu.
Zásada, podle níž každý členský stát centrálně shromažďuje informace o rozsudcích vynesených proti svým občanům, zůstala zachována beze změn (zásada státní příslušnosti).
Z důvodu častých přeshraničních pohybů v Evropské unii stále častěji dochází k odsouzení občanů mimo hranice státu, jehož jsou státními příslušníky.
Klíčovou otázkou tedy je, jak nakládat s informacemi o odsouzení osob, které nejsou státními příslušníky ani rezidenty určitého členského státu, v němž byly odsouzeny, jak tyto osoby zaregistrovat a jakým způsobem a komu poté tyto informace předat.
V současné době neexistují v Evropské unii společná kritéria pro registraci trestů cizích státních příslušníků (neboť se jedná o výlučnou vnitrostátní pravomoc).
Na jedné straně některé členské státy nezanášejí do svých rejstříků trestů odsouzení svých státních příslušníků cizími státy.
Na druhé straně členské státy, jež tyto záznamy pořizují, se řídí různými kritérii pro zaznamenání dané informace.
Zaznamenaná informace o trestném činu se tedy stát od státu liší.
Kromě zaznamenávání informací různého typu není stávající systém výměny informací mezi členskými státy dostačující a nelze jej účinně a řádně využívat na přeshraniční úrovni.
Přestože jsou plně respektovány různorodé právní řády členských států a nezávislost jurisdikce všech stávajících evropských mechanismů, je naléhavě nutné konsolidovat oblast evropského soudnictví, aby bylo možno zaručit základní svobody a práva všech občanů EU a zajistit vzájemnou důvěru a právní stát v celé Unii.
V tomto smyslu by měla být usnadněna soudní spolupráce, v níž je výměna informací jedním ze základních problémů.
Tento návrh si klade za cíl zlepšit komunikaci a zajistit poskytování správných, úplných a vyčerpávajících odpovědí na žádosti o informace z rejstříku trestů mezi členskými státy.
V tomto smyslu je třeba dalšího pokroku ve vytváření evropských mechanismů, které by usnadnily informatizovanou a homogenní výměnu informací, jež by bylo možno snadno přeložit prostřednictvím automatizovaných mechanismů a na základě „standardního evropského formátu“.
Stávající právní rámec
V současné době si členské státy vyměňují informace o odsouzeních prostřednictvím nástrojů stanovených Evropskou úmluvou o vzájemné pomoci ve věcech trestních z roku 1959 (úmluva Rady Evropy, dále jen „Úmluva z roku 1959“), konkrétně jejími články 13 a 22 a článkem 4 dodatkového protokolu k této úmluvě ze dne 17. března 1978.
Tato ustanovení upravují:
– podmínky předávání výpisů z rejstříku trestů mezi smluvními stranami úmluvy (článek 13) a
– povinnost vzájemně a automaticky si jednou ročně zasílat informace týkající se odsouzení státních občanů jiných států, které jsou smluvními stranami úmluvy (článek 22).
Mechanismus založený na Úmluvě z roku 1959 však není uspokojivý.
Pokud jde o automatické předávání informací o odsouzení státních občanů státu, který je smluvní stranou úmluvy (článek 22), je často prováděno nevhodným způsobem nebo dokonce není prováděno vůbec.
Pokud jde o získávání informací na základě žádosti o vzájemnou pomoc v souladu s ustanovením článku 13, uplatňovaný postup je tak složitý, že ve většině případů se soudní orgány rozhodnou o příslušnou informaci nežádat.
To znamená, že státní příslušníci jiných členských států jsou často odsuzováni na základě informací v rejstříku trestů státu, v němž probíhá soudní řízení, přičemž nejsou brána v potaz odsouzení v jiných členských státech a zejména v členském státě, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, či ve které trvale pobývá.
Obsah návrhu
Dne 13. října 2004 přijala Komise první návrh rámcového rozhodnutí o výměně informací z rejstříku trestů mezi členskými státy, které mělo krátkodobě zlepšit mechanismy stanovené v Úmluvě z roku 1959.
Tento návrh však tyto mechanismy zásadně nemění a je pouze první, částečnou reakcí na jejich nedostatky.
Stávající návrh si klade za cíl tyto mechanismy důkladně reformovat a zaručit tak, že členský stát bude moci urychleně, řádně a vyčerpávajícím způsobem odpovědět na žádosti, jež mu byly zaslány ohledně jeho státních příslušníků.
Rovněž by mělo být vzato v potaz rámcové rozhodnutí Rady o zohlednění rozhodnutí o odsouzení mezi členskými státy Evropské unie při novém trestním řízení.
Na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 4. a 5. prosince 2006 bylo dosaženo obecné dohody o provádění tohoto rozhodnutí.
Tato dohoda však nemůže být účinná, pokud nebudou stanoveny mechanismy, jež usnadní výměnu informací z rejstříku trestů.
Automatické předávání informací o odsouzeních
Návrh ukládá členským státům povinnost vyměňovat si pravidelně, neprodleně či co nejdříve (nikoli pouze jednou ročně) informace o odsouzeních nebo o následných změnách, které vyžadují změnu či odstranění informace obsažené v rejstříku trestů.
Členský stát státní příslušnosti je kromě toho povinen uchovávat a aktualizovat předané informace (všechny rejstříky musí obsahovat o jedné osobě a jednom odsouzení shodné informace).
Tato pravidla však nesmí vést k tomu, aby bylo s určitou osobou zacházeno méně příznivě, než kdyby byla odsouzena soudem svého vlastního státu.
Pokud by například pravidla na vnitrostátní úrovni, kterými se řídí záznamy do vnitrostátního rejstříku trestů, nařizovala vymazání záznamu o odsouzení v případě odsouzení na vnitrostátní úrovni, členský stát, jehož je odsouzený státním příslušníkem, již nebude moci použít tyto informace v rámci řízení na vnitrostátní úrovni.
Vždy však bude moci předat tuto informaci jinému členskému státu, který o ni požádá.
Pro zajištění účinné a řádné výměny musí informace týkající se odsouzení zahrnovat národnost odsouzeného a dobu, po níž bude uchována v rejstříku trestů odsuzujícího členského státu.
Výměna informací na základě žádosti
O informace z vnitrostátních rejstříků trestů může požádat ústřední orgán členského státu, dotčená osoba, o jejíž vlastní záznamy se jedná (prostřednictvím ústředního orgánu členského státu), nebo třetí země (v souladu s článkem 13 Úmluvy z roku 1959).
Pro usnadnění výměny musí být každá žádost ústředního orgánu předložena ve „standardním evropském formátu“ (s výjimkou třetích zemí).
V zájmu urychlení procesu výměny informací dále návrh rozhodnutí upravuje lhůty pro zaslání odpovědi na žádosti.
Návrh stanoví lhůtu 10 dní pro zaslání odpovědi na žádost zaslanou jiným členským státem.
Pokud jde o žádosti osob v souvislosti s jejich vlastními záznamy v rejstříku trestů, stanoví návrh maximální lhůtu 20 pracovních dní.
Žádosti třetích zemí se řídí ustanovením Úmluvy z roku 1959, která nestanoví žádné konkrétní lhůty.
Návrh rozlišuje tři postupy pro odpověď na žádost o informace týkající se odsouzení:
1.
Pokud žádost zaslal členský stát jinému členskému státu, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem:
– Pokud je žádost požadována v rámci trestního řízení, členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, je povinen zaslat informace o všech odsouzeních zapsaných v jeho rejstřících: odsouzení na vnitrostátní úrovni, odsouzení v jiném členském státě a odsouzení ve třetích zemích;
– Pokud je informace požadována k jiným účelům než k trestnímu řízení, odpoví členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, v souladu se svými právními předpisy, pokud jde o odsouzení na vnitrostátní úrovni a odsouzení ve třetích zemích.
V případě odsouzení v jiném členském státě však členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, musí u uvedeného členského státu ověřit, zda může získanou informaci předat, a v jakém rozsahu.
2.
Pokud třetí země žádá informaci od členského státu, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem (v souladu s ustanovením článku 13 Úmluvy z roku 1959), bude informace o vnitrostátních odsouzeních předána podle vnitrostátních předpisů dožadovaného členského státu, stejně jako v případě odsouzení v třetích zemích.
Pokud však bude požadovaná informace obsahovat odsouzení jiného členského státu, dožadovaný členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, je povinen ověřit, zda může danou informaci předat a v jakém rozsahu.
3.
Pokud jiný členský stát než členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, obdrží od jiného členského státu žádost o informace, dožadovaný členský stát předá informaci týkající se odsouzení na vnitrostátní úrovni.
Pokud nemá žádost o informaci spojitost s trestním stíháním, dožadovaný členský stát odpoví v souladu s vnitrostátními předpisy.
Poznámky a doporučení zpravodaje
Zpravodaj vítá návrh Komise a domnívá se, že zavedení navrženého mechanismu bude mít kladný vliv na přijímání usnesení v soudní oblasti.
Zpravodaj předkládá řadu pozměňovacích návrhů za účelem doplnění a vyjasnění znění návrhu.
Některé z pozměňovacích návrhů se předkládají s cílem uvést stávající návrh do souladu s rámcovým rozhodnutím o zohlednění rozhodnutí o odsouzení mezi členskými státy Evropské unie při novém trestním řízení.
Znění návrhu musí být jasné a přesné, je třeba vyhnout se používání podmiňovacího způsobu, který by mohl vést k domněnce, že předávání informací by mohlo záviset na dobré vůli členských států.
Rovněž je nezbytné, aby ve všech jazykových zněních terminologie v oblasti soudnictví použitá v návrhu plně odpovídala terminologii užívané v jednotlivých členských státech.
Aby byla v praxi skutečně zlepšena efektivnost soudní spolupráce v trestních věcech, je důležité zachovat mechanismus navržený Komisí, podle nějž:
1.
Členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, je odpovědný za uchovávání informací týkajících se odsouzení svých občanů.
2.
Jakákoli změna nebo odstranění informace z rejstříku trestů, k němuž dojde v odsuzujícím členském státě, vyžaduje, aby členský stát, jehož je odsouzený státním příslušníkem, provedl tutéž změnu či odstranil stejnou informaci.
Je třeba zdůraznit význam režimu odstraňování nebo změny informací v rejstříku trestů.
Je zřejmé, že existují dvě možnosti, tj. že změny a odstranění informací z rejstříku trestů se provádí v souladu s vnitrostátními předpisy členského státu, jehož je odsouzený státním příslušníkem, nebo se řídí předpisy odsuzujícího členského státu.
Důsledkem první možnosti je, že informace v rejstříku trestů vyplývající z odsouzení vnitrostátního soudu by byly či nebyly předány ostatním členským státům podle státní příslušnosti odsouzeného.
Pokud by určitý členský stát žádal o informaci z rejstříku trestů státu, jehož je odsouzený státním příslušníkem, nemusel by se nutně dozvědět všechny dostupné informace o osobě, o niž se zajímá, avšak pouze ty informace, které členský stát, jehož je odsouzený státním příslušníkem, rozhodne podle svých právních předpisů uchovat.
Uplatňování předpisů odsuzujícího členského státu se zdá vhodnější, protože sice nezaručuje vždy totožné lhůty pro uchovávání záznamů v rejstříku trestů, ale nevede ke zkreslování informací z důvodu státní příslušnosti a zaručuje úplnost informací obsažených v rejstříku trestů.
V poslední řadě je třeba, aby rozhodnutí nenavrhovalo požadavky, jež jsou pro členské státy obtížně splnitelné, a nebrzdilo tak výměnu informací.
Některé návrhy obsažené v návrhu rozhodnutí by vyžadovaly vytvoření dílčích seznamů a dílčích rejstříků, což by bezpochyby zpomalilo zavádění navrženého mechanismu.
POSTUP
Název
Výměna informací z trestních rejstříků mezi členskými státy
Referenční údaje
KOM(2005)0690 - C6-0052/2006 - 2005/0267(CNS)
Datum konzultace s EP
10.2.2006
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
LIBE
16.2.2006
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
23.1.2006
Projednání ve výboru
12.7.2006
11.4.2007
8.5.2007
Datum přijetí
8.5.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
41
2
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Alexander Alvaro, Mario Borghezio, Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Carlos Coelho, Fausto Correia, Elly de Groen-Kouwenhoven, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Bárbara Dührkop Dührkop, Kinga Gál, Roland Gewalt, Lilli Gruber, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Kartika Tamara Liotard, Sarah Ludford, Dan Mihalache, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Martine Roure, Inger Segelström, Károly Ferenc Szabó, Adina-Ioana Vălean, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Simon Busuttil, Ignasi Guardans Cambó, Jean Lambert, Katalin Lévai, Antonio Masip Hidalgo, Marianne Mikko, Hubert Pirker, Eva-Britt Svensson
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Tobias Pflüger
