P6_TA(2008)0347
Vnitřní trh se zemním plynem ***I
A6-0257/2008
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. července 2008 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem ( KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament
, -
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2007)0529 ),
-
s ohledem na čl.
251 odst.
2, čl.
47 odst.
2, článek 55 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0317/2007 ),
-
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A6-0257/2008 ),
1.
schvaluje pozměněný návrh Komise;
2.
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3.
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
P6_TC1-COD(2007)0196
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 9. července 2008 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. .../2008
, kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl.
47 odst.
2 a články 55 a 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise║,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
Úř. věst.
C 211, 19.8.2008, s. 23.
,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů Úř. věst.
C
172, 5.7.2008, s. 55.
,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy
Postoj Evropského parlamentu ze den 9. července 2008.
,
vzhledem k těmto důvodům: (1)
Vnitřní trh se zemním plynem, který se ve Společenství od roku 1999 postupně zavádí, si klade za cíl poskytnout skutečnou možnost výběru všem spotřebitelům v
Evropské unii
(občanům i podnikům), nové obchodní příležitosti a intenzivnější přeshraniční obchod, aby se dosáhlo zvýšení efektivity, konkurenceschopných cen a vyšších standardů služeb a aby se přispělo k větší bezpečnosti dodávek a udržitelnosti.
(2)
K vytvoření ║ vnitřního trhu se zemním plynem výrazně přispěla směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem ║ Úř. věst.
L 176, 15.7.2003, s. 57.
.
(3)
V současnosti však nelze zaručit právo na prodej zemního plynu v jakémkoli členském státě za rovných podmínek a bez diskriminace či znevýhodnění
všem společnostem
ve
všech členských státech
.
Zatím ve všech členských státech neexistuje zejména nediskriminační přístup k síti a stejně účinná úroveň regulačního dohledu, neboť ║ právní rámec není dostatečný.
(4)
Sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007 s názvem "Energetická politika pro Evropu'║ zdůraznilo význam dotvoření vnitřního trhu se zemním plynem a vytvoření rovných podmínek pro všechny plynárenské společnosti usazené ve Společenství.
Ze sdělení
Komise se stejným datem
o
perspektivách vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou
a
z její
závěrečné zprávy
o šetření podle článku 17 nařízení č. 1/2003 v odvětvích zemního plynu a elektrické energie v Evropě
vyplynulo, že stávající předpisy a opatření neposkytují potřebný rámec pro dosažení cíle dobře fungujícího vnitřního trhu.
(5)
Bez účinného oddělení sítí od činností výroby a dodávek bude ▌ existovat riziko diskriminace, a to nejen v provozování sítě, ale také v pobídkách pro vertikálně integrované společnosti, aby adekvátně investovaly do svých sítí.
(6)
Členské státy by měly podporovat spolupráci a sledovat účinnost sítě na regionální úrovni.
Řada členských států již předložila návrh, díky kterému by bylo tohoto cíle dosaženo.
(7)
V současnosti platná pravidla pro právní a funkční oddělení
doposud nevedla ve všech členských státech
k účinnému oddělení provozovatelů přepravní soustavy
, a to částečně z důvodu nedostatečného provedení platných právních předpisů Společenství
.
Na zasedání v Bruselu
ve dnech
8. a 9. března 2007 vyzvala Evropská rada Komisi, aby vypracovala legislativní návrhy pro účinné oddělení činností dodávek a výroby od provozování sítí.
(8)
Účinné oddělení je možné zajistit, pouze pokud se z mechanismu fungování vertikálně integrovaných společností odstraní inherentní podněty, na jejichž základě takové společnosti diskriminují konkurenci, pokud jde o přístup k síti a investice.
Oddělení vlastnictví, které vyžaduje, aby byl vlastník sítě určen provozovatelem sítě a byl nezávislý na veškerých zájmech v oblasti dodávek a výroby, je zjevně nejúčinnějším a nejstabilnějším způsobem, jak vyřešit nevyhnutelný střet zájmů a zajistit bezpečnost dodávek.
Z tohoto důvodu Evropský parlament ve svém usnesení o perspektivách vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou přijatém dne 10. července 2007
Uř. věst.
C 175 E, 10.7.2008, s. 206.
označil oddělení vlastnictví na úrovni přenosových/přepravních soustav za nejúčinnější nástroj nediskriminační podpory investic do infrastruktury, spravedlivého přístupu k soustavě pro nové účastníky a průhlednosti trhu.
Členským státům by proto měla být uložena povinnost zajistit, aby táž osoba nebo osoby nebyly oprávněny vykonávat kontrolu, mimo jiné prostřednictvím práv blokovat rozhodnutí strategického významu, například o investicích, z pozice menšinového akcionáře, nad výrobním nebo dodavatelským podnikem a zároveň mít jakýkoli zájem či uplatňovat jakékoli právo ve vztahu k provozovateli přepravní soustavy nebo k přepravní soustavě.
Kontrola nad provozovatelem přepravní soustavy by naopak měla vyloučit možnost mít jakýkoli zájem či uplatňovat jakékoli právo ve vztahu k dodavatelskému podniku.
(9)
Jakýkoli budoucí systém oddělení by měl účinně odstranit veškeré střety zájmů mezi výrobci a provozovateli přepravní soustavy, a vytvořit tak pobídky pro nezbytné investice a zaručit přístup na trh novým subjektům za průhledného a účinného regulačního režimu, přičemž by neměl vytvořit zatěžující a nákladný režim pro vnitrostátní regulační orgány, jehož provedení by bylo složité a drahé.
(10)
Plyn se do Evropské unie dováží převážně a v rostoucí míře ze třetích zemí.
Právní předpisy Společenství by proto měly zohledňovat specifickou integraci plynárenského odvětví do světového trhu, včetně rozdílů mezi trhy na začátku a na konci řetězce.
(11)
Vzhledem k tomu, že si oddělení vlastnictví v některých případech vyžádá restrukturalizaci podniků, by členským státům
, které se rozhodnou provést oddělení vlastnictví,
měla být poskytnuta dodatečná lhůta na uplatnění příslušných ustanovení.
S ohledem na vertikální vztahy mezi elektroenergetikou a plynárenstvím by se ustanovení o oddělení měla navíc uplatňovat provázaně na obě odvětví.
(12)
Členské státy, které si to přejí, mohou uplatnit ustanovení této směrnice týkající se efektivního a účinného oddělení přepravních soustav a jejich provozovatelů.
Takovéto oddělení je účinné, pokud napomáhá zajistit nezávislost provozovatelům přepravních soustav a pokud poskytuje regulační rámec, jenž zaručuje spravedlivou hospodářskou soutěž, dostatečné investice, přístup nových subjektů na trh a integrace trhů se zemním plynem.
Oddělení mimoto spočívá na pilíři organizačních opatření, která se týkají správy provozovatelů přepravních soustav, a na pilíři opatření, která se týkají investic, připojení nových výrobních kapacit a integrace trhů prostřednictvím regionální spolupráce.
Oddělení splňuje požadavky stanovené Evropskou radou na zasedání ve dnech8. a 9. března 2007
.
(13)
Členské státy by měly podporovat regionální spolupráci s možností stanovit regionálního koordinátora, který by byl zodpovědný za usnadňování dialogu mezi příslušnými vnitrostátními orgány.
K síti by navíc měly být účinně připojeny nové dodavatelské a výrobní podniky , a to v přiměřené době.
(14)
V zájmu zajištění řádného provádění této směrnice by měla Komise pomoci členským státům, které se v této oblasti potýkají s problémy.
(15)
Cíl integrované evropské energetické sítě je zásadní pro bezpečnost dodávek a dobře fungující vnitřní trh s plynem.
Komise ve spolupráci se zúčastněnými stranami (zejména provozovateli přepravních soustav a Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů ("agenturou")zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2008 ze dne ... [kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů]
Úř.věst.
L ....
) by proto měla posoudit, zda je uskutečnitelné vytvořit jediného evropského provozovatele přepravních soustav a analyzovat náklady a výhody v souvislosti s tržní integrací a efektivním a bezpečným provozem přepravní sítě
.
(16)
Aby se zajistilo, že je síť provozována zcela nezávisle na zájmech v oblasti dodávek a výroby, a aby se zamezilo jakékoli výměně důvěrných informací, neměla by být táž osoba členem představenstva jak provozovatele přepravní soustavy, tak podniku vykonávajícího funkce výroby či dodávek.
Ze stejného důvodu by táž osoba neměla být oprávněna jmenovat členy představenstva provozovatele přepravní soustavy a mít jakýkoli zájem ve vztahu k dodavatelskému podniku.
(17)
Vytvoření provozovatelů
přepravních
soustav, nezávislých na zájmech v oblasti dodávek a výroby, by vertikálně integrovaným společnostem mělo umožnit, aby si zachovaly vlastnictví majetku tvořícího síť, a současně zajistit účinné oddělení zájmů, za předpokladu, že by nezávislý provozovatel
přepravní
soustavy plnil všechny funkce provozovatele sítě a že by byla zavedena podrobná regulace spolu s rozsáhlým mechanismem regulační kontroly.
(18)
Je-li podnik vlastnící přepravní soustavu součástí vertikálně integrovaného podniku, měla by být členským státům poskytnuta možnost volby mezi
dvěmi možnostmi:
oddělením vlastnických vztahů
nebo
vytvořením nezávislého provozovatele
soustavy.
(19)
Má-li se rozvinout hospodářská soutěž na vnitřním trhu s plynem, měli by mít zákazníci mimo domácnosti možnost zvolit si své dodavatele a uzavřít smlouvy o dodávkách plynu s několika z nich.
Takovíto zákazníci by měli být chráněni před výhradními doložkami, jejichž cílem je vyloučení konkurence nebo doplňkových nabídek služeb.
(20)
V zájmu provedení účinného oddělení by měla být dodržena zásada nediskriminace mezi veřejným a soukromým sektorem.
Za tímto účelem by tatáž osoba neměla mít možnost uplatňovat vliv, sama ani společně s jinými, na složení, hlasování či rozhodování orgánů jak provozovatelů přepravní soustavy, tak podniků zabývajících se dodávkami. ▌
(21)
Oddělení
činností v oblasti sítě a dodávek by mělo platit v celém Společenství.▌ Toto pravidlo musí platit stejně tak pro společnosti
se sídlem v
EU, jako pro společnosti
se sídlem ve třetích zemích
.
Aby se zajistilo oddělení činností v oblasti sítě a dodávek v celém Společenství, měly by
vnitrostátní
regulační orgány mít pravomoc odmítnout udělení certifikace provozovatelům přepravní soustavy, kteří nesplňují pravidla pro oddělení.
K zajištění jednotného uplatňování v celém Společenství a dodržení mezinárodních závazků Společenství by
agentura
měla mít právo na přezkum rozhodnutí o certifikaci přijatých
vnitrostátními
regulačními orgány.
(22)
Ochrana dodávek energie je zásadním prvkem veřejné bezpečnosti, a nutně tedy souvisí s účinným fungováním trhu se zemním plynem v EU
a s integrací izolovaných trhů členských států
.
Pokud má zemní plyn proudit k občanům EU, nelze se obejít bez využití sítě.
Fungující
otevřené
trhy se zemním plynem,
které disponují skutečnými obchodními příležitostmi,
a zejména sítě a další majetek související s dodávkami zemního plynu, jsou nezbytné pro veřejnou bezpečnost, konkurenceschopnost hospodářství a pro blaho občanů
Unie
.
Aniž jsou dotčeny
jeho
mezinárodní závazky, má Společenství za to, že odvětví přepravní soustavy zemního plynu má pro Společenství velký význam, a jsou proto nezbytné další záruky ohledně vlivu třetích zemí s cílem zamezit jakémukoli ohrožení veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti ve Společenství a blahobytu občanů Společenství.
Tato opatření jsou také nezbytná k zajištění souladu s pravidly pro účinné oddělení.
(23)
Je třeba zajistit nezávislost provozovatelů skladovacího zařízení s cílem zlepšit přístup třetích osob ke skladovacím zařízením, která jsou technicky nebo hospodářsky nezbytná k poskytování účinného přístupu k soustavě pro účely dodávek zákazníkům.
Je proto vhodné, aby byla skladovací zařízení provozována právně samostatnými subjekty, které mají účinná rozhodovací práva, pokud jde o majetek potřebný pro údržbu, provoz a rozvoj skladovacích zařízení.
Je rovněž nezbytné zvýšit průhlednost ohledně skladovací kapacity, která je nabízena třetím osobám, a to stanovením povinnosti, aby členské státy vymezily a zveřejnily nediskriminační, jasný rámec, který stanoví vhodný regulační režim pro skladovací zařízení.
(24)
Nediskriminační přístup k distribuční síti je určující pro navazující přístup k zákazníkům na maloobchodní úrovni.
Rozsah diskriminace, pokud jde o přístup třetích osob a investice, je však na distribuční úrovni méně významný než na úrovni přepravy, protože na distribuční úrovni jsou překročení kapacity a vliv zájmů v oblasti výroby obecně méně důležité než na úrovni přepravy.
Kromě toho je funkční oddělení provozovatelů distribuční soustavy podle směrnice 2003/55/ES povinné až od 1. července 2007 a jeho vliv na vnitřní trh je ještě třeba vyhodnotit.
V současnosti platná pravidla pro právní a funkční oddělení mohou vést k účinnému oddělení, pokud budou jasněji definována, řádně prováděna a důkladně sledována.
V zájmu vytvoření rovných podmínek na maloobchodní úrovni by proto činnosti provozovatelů distribuční soustavy měly být sledovány, aby tito provozovatelé nemohli využívat své vertikální integrace, pokud jde o jejich konkurenční postavení na trhu, zejména ve vztahu k malým zákazníkům v domácnostech i mimo ně.
(25)
Členské státy by měly přijmout konkrétní opatření na podporu širokého využívání bioplynu a plynu z biomasy, jejichž výrobcům musí být zaručen nediskriminační přístup do plynárenské soustavy za předpokladu, že je tento přístup trvale v souladu s příslušnými technickými pravidly a bezpečnostními normami.
(26)
Směrnice 2003/55/ES zavedla požadavek, aby členské státy vytvořily
vnitrostátní
regulační orgány vybavené specifickými pravomocemi.
Zkušenosti však ukazují, že účinnost regulace je často omezena nedostatečnou nezávislostí
vnitrostátních
regulačních orgánů na vládě, nedostatečnými pravomocemi a nedostatečnou volností rozhodování.
Z tohoto důvodu Evropská rada na
výše zmíněném
zasedání v Bruselu ║ vyzvala Komisi, aby vypracovala legislativní návrhy na další harmonizaci pravomocí a posílení nezávislosti vnitrostátních energetických regulačních orgánů.
(27)
Vnitrostátní
regulační orgány musejí být schopny přijímat rozhodnutí o všech relevantních regulačních otázkách, má-li vnitřní trh řádně fungovat, a musejí být plně nezávislé na jakýchkoli
jiných zájmech veřejných či soukromých společností.
(28)
V
nitrostátní
regulační orgány by měly mít pravomoc vydávat závazná rozhodnutí týkající se
provozovatelů sítí
a udělovat účinné, přiměřené a odrazující sankce těm
provozovatelům sítí
,
kteří
nedodrží své povinnosti.
Musí jim být rovněž udělena pravomoc rozhodovat, bez ohledu na uplatňování pravidel hospodářské soutěže, o jakýchkoli vhodných opatřeních
, které se týkají přístupu k sítím s cílem dosáhnout
účinné hospodářské soutěže a která jsou nutná pro řádné fungování trhu; jakož i zajišťovat vysoké standardy veřejné služby v souladu s otevřením trhu, ochranu ohrožených zákazníků a plnou účinnost opatření na ochranu spotřebitele.
Těmito ustanoveními by neměly být dotčeny ani pravomoci Komise, pokud jde o uplatňování pravidel hospodářské soutěže, včetně přezkoumávání spojení s významem pro celé Společenství, ani pravidla pro vnitřní trh, například volný pohyb kapitálu.
(29)
Vnitrostátní regulační orgány pro trh s energií a finanční trh by měly spolupracovat, aby si vzájemně umožnily získat přehled o příslušných trzích.
Měly by být oprávněny požadovat od plynárenských podniků relevantní informace prostřednictvím vhodných a dostatečných šetření, urovnávat spory a ukládat účinné sankce.
(30)
Je zapotřebí výrazně podporovat investice do větších nových infrastruktur a zároveň zajistit řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem.
K posílení pozitivního vlivu infrastrukturních projektů, pro které byly uděleny výjimky, na hospodářskou soutěž a bezpečnost dodávek by měl být ve fázi plánování projektu ověřen zájem trhu a měla by být zavedena pravidla pro řízení překročení kapacity.
Nachází-li se infrastruktura na území více než jednoho členského státu, měla by žádost o udělení výjimky zpracovat agentura ║, aby byly lépe zohledněny její přeshraniční důsledky a usnadnilo se administrativní zpracování.
S ohledem na mimořádně rizikový profil těchto větších infrastrukturních projektů, pro něž byla udělena výjimka, by navíc mělo být možné dočasně udělit dodavatelským a výrobním podnikům na dané projekty částečné výjimky z pravidel pro oddělení.
Toto by se z důvodů bezpečnosti dodávek mělo týkat zejména nových plynovodů ve Společenství přepravujících do Společenství zemní plyn ze třetích zemí.
(31)
Vnitřní trh se zemním plynem trpí nedostatkem likvidity a průhlednosti, který brání účinnému přidělování zdrojů, zajištění rizik a vstupu nových účastníků na trh.
Musí vzrůst důvěra v trh, jeho likvidita a počet účastníků trhu, a proto je třeba zvýšit regulační dohled nad podniky působícími v oblasti dodávek zemního plynu.
Těmito požadavky by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Společenství týkající se finančních trhů a měly by s nimi být v souladu.
Vnitrostátní
regulační orgány a regulační orgány pro finanční trh by měly spolupracovat, aby si vzájemně umožnily orientaci na dotčených trzích.
(32)
Strukturální nepružnost trhu s plynem, která je dána koncentrací dodavatelů, dlouhodobými smlouvami, na jejichž základě se uskutečňují dodávky, a nedostatečnou následnou likviditou, má za následek neprůhlednou strukturu cen.
Má-li být struktura nákladů srozumitelná, je zapotřebí při tvorbě cen větší průhlednosti, a proto by obchodní závazky měly být povinné.
▌
(33)
Požadavky veřejné služby a společné minimální standardy, jež z nich vyplývají, je třeba dále zpřísnit, aby se zajistilo, že hospodářská soutěž přináší prospěch všem spotřebitelům.
Klíčovým aspektem při poskytování dodávek zákazníkům je přístup k údajům o spotřebě, přičemž spotřebitelé musejí mít přístup ke svým údajům, aby mohli na základě těchto údajů vyzvat konkurenci k předložení nabídky.
Spotřebitelé by rovněž měli mít právo být řádně informováni o své spotřebě energie.
Pravidelně poskytované informace o nákladech na energii budou vytvářet pobídky k energetickým úsporám, protože poskytnou zákazníkům přímou zpětnou vazbu ohledně účinků investic do energetické účinnosti a ohledně vlivu změny chování.
(34)
Požadavky veřejné služby a společné minimální standardy, jež z nich vyplývají, je třeba dále zpřísnit, aby se zajistila dostupnost plynárenských služeb pro veřejnost a malé a střední podniky.
(35)
Členské státy by měly v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/32/ES ze dne 5. dubna 2006 o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách
Úř. věst.
L 114, 27.
4.
2006, s. 64.
zajistit poskytnutí individuálních inteligentních měřičů, aby spotřebitelé získávali přesné informace o spotřebě energie a aby byla zajištěna účinnost u koncového uživatele.
(36)
Spotřebitel by měl být středem zájmu této směrnice.
Stávající práva spotřebitelů je potřeba posílit a zaručit, přičemž by měla zahrnovat větší průhlednost a zastoupení.
Ochrana spotřebitelů znamená, že konkurenční trh by měl být pro všechny spotřebitele výhodný.
Vnitrostátní regulační orgány by měly prosazovat práva spotřebitelů prostřednictvím pobídek a sankcí vůči podnikům, které neplní předpisy v oblasti ochrany spotřebitele a hospodářské soutěže.
(37)
Je třeba, aby spotřebitelé měli k dispozici jasné a ucelené informace o svých právech týkajících se energetického odvětví.
Na základě sdělení Komise ze dne 5. července 2007 s názvem "Směrem k Evropské chartě práv spotřebitelů energie" by měla Komise ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně vnitrostátních regulačních orgánů, spotřebitelských organizací a sociálních partnerů, předložit přístupnou, pro uživatele srozumitelnou chartu uvádějící práva spotřebitelů energie, která jsou již obsažena ve stávajících právních předpisech Společenství, včetně této směrnice.
Dodavatelé energie by měli zajistit, aby všichni spotřebitelé obdrželi kopii této charty a aby byla veřejně přístupná.
(38)
V zájmu zvýšení bezpečnosti dodávek a v duchu solidarity
by členské státy měly
, zejména v případě krize dodávek energie,
úzce spolupracovat
.
Základem pro tyto účely by měla být směrnice Rady 2004/67/ES ze dne 26. dubna 2004 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu
Úř. věst
.
L 127, 29.
4.
2004, s. 92.
.
(39)
S výhledem na vytvoření vnitřního trhu se zemním plynem by členské státy měly podporovat integraci svých vnitrostátních trhů a spolupráci provozovatelů sítí na evropské a regionální úrovni.
Iniciativy pro regionální integraci jsou přechodnou etapou nezbytnou pro uskutečnění integrace vnitřních trhů s energií, což zůstává konečným cílem.
Regionální měřítko umožní urychlit proces integrace tím, že umožní různým dotčených subjektům, jako jsou členské státy, vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravních soustav, spolupracovat ve věci konkrétních otázek.
(40)
Jedním z hlavních cílů této směrnice by mělo být vytvoření skutečné sítě plynovodů v měřítku celého Společenství, a za tímto účelem by měla být otázkou regulace přeshraničního propojení sítí a regionálních trhů pověřena agentura.
(41)
Vnitrostátní regulační
orgány by měly poskytovat informace trhu rovněž proto, aby Komise mohla vykonávat svou úlohu, jež spočívá v pozorování a sledování evropského trhu se zemním plynem a jeho krátkodobého, střednědobého a dlouhodobého vývoje, včetně hledisek, jakými jsou například nabídka a poptávka, přepravní a distribuční infrastruktury, přeshraniční obchod, investice, velkoobchodní a spotřebitelské ceny, likvidita trhu, zlepšení ve prospěch životního prostředí a zvyšování účinnosti.
(42)
Jelikož
cíle této směrnice
, totiž vytvoření plně funkčního vnitřního trhu se zemním plynem, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu
jeho
rozsahu a účinků,
jej
může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení
uvedeného cíle
.
(43)
Členské státy by měly společně s dotčenými sociálními partnery zvážit dopady pozměňovacích návrhů ke směrnici 2003/55/ES, zejména různých modelů pro zajištění nezávislých provozovatelů přepravní soustavy, pokud jde o zaměstnanost, pracovní podmínky a poskytování informací, poradenství a spolurozhodovací práva pracovníků ve snaze zmírnit negativní dopady.
(44)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1775/2005 ze dne 28. září 2005 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám Úř. věst.
L 289, 3.11.2005, s. 1.
dává Komisi možnost přijímat pokyny k dosažení nezbytného stupně harmonizace.
Tyto pokyny, které tak jsou závaznými prováděcími opatřeními, jsou užitečným nástrojem, jenž lze v případě potřeby rychle upravovat.
(45)
Směrnice 2003/55/ES stanoví, že některá opatření mají být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi Úř. věst.
L 184, 17.7.1999, s. 23. ║
.
(46)
Rozhodnutí 1999/468/ES bylo změněno rozhodnutím
Rady
2006/512/ES
Úř. věst.
L 200, 22.7.2006, s. 11.
, které zavedlo regulativní postup s kontrolou pro opatření obecného významu, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků aktu přijatého postupem podle článku 251 Smlouvy,
včetně
║
jeho doplněním o nové jiné než podstatné prvky
.
▌
(47)
Směrnice 2003/55/ES by měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Změny směrnice 2003/55/ES
Směrnice 2003/55/ES se mění takto:
(1)
V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
2.
Pravidla, která tato směrnice stanoví pro zemní plyn, včetně zkapalněného zemního plynu (LNG) se nediskriminačně použijí také na bioplyn a plyn z biomasy nebo na jiné druhy plynu, pokud tyto druhy plynu mohou být technicky bezpečně do soustavy zemního plynu zavedeny a touto soustavou přepravovány.
(2)
Článek 2 se mění takto:
a)
bod 3 se nahrazuje tímto:
3.
"přepravou" přeprava zemního plynu sítí tvořenou zejména vysokotlakým potrubím, jinou než těžební plynovodní sítí či než tou částí vysokotlakého potrubí, které je používáno především v souvislosti s místní distribucí zemního plynu, s cílem jeho dodávek zákazníkům, avšak s vyloučením dodávek samotných;
(b)
Bod 9 se nahrazuje tímto:
9.
"skladovacím zařízením" zařízení používané pro skladování zemního plynu, které patří plynárenskému podniku nebo jím je provozováno, včetně zařízení LNG používaného pro skladování, avšak s výjimkou části používané výhradně pro výrobní činnosti a s výjimkou zařízení vyhrazeného výhradně pro provozovatele přepravní soustavy při plnění jejich úkolů;
(c)
Bod 14 se nahrazuje tímto:
14.
"pomocnými službami" všechny služby potřebné k přístupu k přepravní nebo distribuční soustavě nebo zařízení LNG nebo skladovacímu zařízení nebo k jejich provozování, včetně zařízení pro vyrovnávání zatížení soustavy a smíchávání a vstřikování inertních plynů, s výjimkou zařízení vyhrazených výhradně pro provozovatele přepravních soustav při plnění jejich úkolů;
(d)
Bod 17 se nahrazuje tímto:
17.
"propojovacím vedením" dálkové potrubní vedení, které překračuje nebo přesahuje hranice mezi členskými státy zejména za účelem propojení vnitrostátních přepravních soustav daných členských států;
(e)
Bod 20 se mění takto:
20.
"vertikálně integrovaným podnikem" plynárenský podnik nebo skupina plynárenských podniků, v nichž je tatáž osoba nebo jsou tytéž osoby oprávněny, přímo nebo nepřímo, vykonávat kontrolu ve smyslu čl.
3 odst.
2 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků
(Nařízení ES o spojování)
* a kde daný podnik či skupina podniků vykonává nejméně jednu z funkcí přepravy, distribuce, LNG nebo skladování a nejméně jednu z funkcí výroby či dodávek zemního plynu;
________________________
* Úř. věst.
L 24, 29.1.2004, s. 1.
(f)
Doplňují se body 34 až 36, které znějí:
34.
"34. "smlouvou na dodávky zemního plynu" smlouva o dodávkách zemního plynu, nezahrnuje však derivát na zemní plyn;
35.
"derivátem na zemní plyn" finanční nástroj specifikovaný v oddílu C bodech 5, 6 či 7 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21.4.2004 o trzích finančních nástrojů*, pokud se daný nástroj týká zemního plynu;
36.
"kontrolou" jakákoli práva, smlouvy nebo jiné prostředky, které jednotlivě nebo společně a s ohledem na dané skutečnosti nebo právní předpisy poskytují možnost rozhodujícího vlivu v určitém podniku, zejména:
a)
vlastnickými právy nebo právem užívání celého majetku podniku nebo jeho části;
b)
právy nebo smlouvami, které poskytují rozhodující vliv na složení, hlasování nebo rozhodování orgánů podniku.║
Pro vyloučení pochyb, dlouhodobá přepravní smlouva podniku, který má majetkový podíl na výrobní nebo dodavatelské činnosti, sama o sobě neznamená kontrolu nad přepravní soustavou.
37.
"izolovaným trhem" se rozumí členský stát, který není propojen s vnitrostátními přepravními soustavami jiných členských států nebo jehož dodávky plynu jsou kontrolovány osobou nebo osobami ze třetí země;
38
.
"projektem evropského zájmu" se rozumí projekt plynárenské infrastruktury, který povede k dostupnosti nových zdrojů plynu pro Společenství a k větší diverzifikaci dodávek plynu ve více než jednom členském státě;
39.
39
.
"spravedlivou a nezkreslenou hospodářskou soutěží" se rozumí jednotné příležitosti a rovné podmínky přístupu pro veškeré poskytovatele v rámci Evropské unie, což je úkol, který musí zabezpečovat členské státy, vnitrostátní regulační orgány a Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů ("agentura") zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2008 ze dne ... [kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů]**
.
40.
40
.
"energetickou chudobou" se rozumí situace, v níž si členové domácnosti nemůžou dovolit vytápět domov na přijatelnou míru, která vychází z úrovní doporučených Světovou zdravotnickou organizací;
41.
"přijatelnou cenou" se rozumí cena stanovená členským státem na vnitrostátní úrovni po konzultaci s vnitrostátními regulačními orgány, sociálními partnery a relevantními zúčastněnými stranami, a to při zohlednění definice energetické chudoby stanovené v bodě 40.
42.
"průmyslovou zónou" zeměpisnou oblast v soukromém vlastnictví s rozvodnou sítí se zemním plynem, kterou spravuje jedna společnost a která je propojena s přepravní soustavou nebo distribuční sítí:
a)
která převážně dodává zemní plyn pro průmyslové činnosti provozovatele soustavy nebo připojených podniků, nebo
b)
která dodává zemní plyn omezenému počtu průmyslových spotřebitelů nebo zákazníků spojených s průmyslovými činnostmi v dané průmyslové zóně;
__________________
*
Úř. věst.
L 145, 30.4.2004, s. 1.
**
Úř. věst.
L ...
(3)
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
a)
Čl.
3 odst.
2 se nahrazuje tímto:
S plným ohledem na související ustanovení Smlouvy, zejména na její článek 86, mohou členské státy uložit z důvodů obecného hospodářského zájmu podnikům působícím v odvětví zemního plynu povinnosti veřejné služby, které se mohou týkat bezpečnosti, včetně zabezpečení dodávek, pravidelnosti a kvality, jakož i ochrany životního prostředí, včetně energetické účinnosti a ochrany klimatu.
b)
Čl.
3 odst.
3 se nahrazuje tímto:
3.
Členské státy přijmou vhodná opatření na ochranu konečných spotřebitelů a zejména zabezpečí, aby existovaly dostatečné záruky na ochranu ohrožených spotřebitelů, včetně zákazu odpojení důchodců a postižených osob v zimě.
V této souvislosti členské státy uznají energetickou chudobu a stanoví definici ohroženého spotřebitele.
Členské státy zajistí, aby byla dodržována práva a povinnosti, které se týkají ohrožených spotřebitelů, a zejména přijmou opatření na ochranu konečných spotřebitelů z odlehlých oblastí.
Členské státy zabezpečí vysokou úroveň ochrany zákazníka, zejména s ohledem na průhlednost týkající se smluvních podmínek, obecných informací a mechanismů řešení sporů.
Členské státy zajistí, aby oprávněný zákazník byl skutečně schopen přejít snadno k jinému dodavateli.
Tato opatření musí zahrnovat opatření uvedená v příloze A, alespoň pokud jde o zákazníky v domácnostech.
c)
Do článku 3 se vkládají nové odstavce, které zní:
3a.
Členské státy přijmou v rámci národních akčních plánů odpovídající opatření na řešení energetické chudoby, aby se zajistilo reálné snížení počtu osob trpících energetickou chudobou, a o těchto opatřeních budou informovat Komisi.
V souladu se zásadou subsidiarity bude každý členský stát odpovídat za stanovení definice energetické chudoby na vnitrostátní úrovni, a to po konzultaci s vnitrostátními regulačními orgány a zúčastněnými stranami s odkazem na čl.
2 odst.
40.
Tato opatření mohou zahrnovat výhody v systémech sociálního zabezpečení, podporu zlepšování energetické účinnosti a výrobu energie za co nejnižší ceny a nesmí bránit otevírání trhu stanovenému v článku 23.
Komise poskytne pokyny, podle kterých se bude sledovat dopad těchto opatření na energetickou chudobu a na fungování trhu.
3 ter.
"3b.
Členské státy zajistí, aby měli všichni zákazníci právo na plyn poskytovaný dodavatelem, bude-li s tím dodavatel souhlasit, bez ohledu na to, v jakém členském státě je dodavatel autorizován nebo jinak registrován.
V tomto ohledu přijmou členské státy všechna nezbytná opatření, aby podniky, které mají povolení k činnosti jako dodavatelé v jiném členském státě, měly bez splnění dalších podmínek možnost poskytovat dodávky občanům daného státu."
d)
V článku 3 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
4.
Členské státy přijmou vhodná opatření na dosažení cílů sociální a hospodářské soudržnosti na jedné straně, které domácnostem s nízkými příjmy sníží výdaje na zemní plyn a zajistí stejné podmínky zákazníkům z odlehlých oblastí, a na druhé straně na dosažení cílů ochrany životního prostředí.
Tato opatření zahrnují opatření pro řízení energetické účinnosti / řízení poptávky a prostředky pro boj proti klimatickým změnám a zabezpečení dodávek, jakož zejména poskytování přiměřených hospodářských pobídek, popřípadě včetně používání veškerých existujících vnitrostátních nástrojů a nástrojů Společenství, na údržbu a výstavbu potřebné infrastruktury sítí, včetně kapacit propojení.
e)
Do článku 3 se vkládá nový odstavec, který zní:
4a.
S cílem prosazovat energetickou účinnost pověří vnitrostátní regulační orgány plynárenské podniky, aby zavedly vzorce výpočtu ceny, které v případě vyšší spotřeby rostou, a zajistí aktivní účast zákazníků a provozovatelů distribuční soustavy na provozu soustavy tím, že podpoří zavádění opatření, jejichž cílem je optimální využití energie, především ve špičce.
Tyto vzorce výpočtu spolu se zaváděním inteligentních měřidel a sítí podpoří chování vedoucí k energetické účinnosti a co nejnižší ceny pro zákazníky v domácnostech, zejména zákazníky v domácnostech sužované energetickou chudobou.
4 ter.
"4b.
Členské státy zajistí jednotná kontaktní místa, kde mají spotřebitelé přístup k veškerým potřebným informacím o svých právech, platných právních předpisech a opravných prostředcích, které mají k dispozici v případě sporu."
f)
Do článku 3 se vkládá nový odstavec, který zní:
5a.
Provádění této směrnice nesmí mít negativní dopady na zaměstnanost, pracovní podmínky a poskytování informací, poradenství a spolurozhodovací práva dotčených pracovníků.
Členské státy povedou konzultace s dotčenými sociálními partnery ohledně provádění veškerých změn této směrnice s cílem zmírnit takové negativní dopady pro dotčené pracovníky.
Komise podává výborům pro odvětvový sociální dialog v oblasti plynu a elektřiny zprávy o konzultacích a provedených opatřeních.
(4)
V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
2.
Pokud mají členské státy povolovací řízení, stanoví cíle a nediskriminační kritéria, které musí splnit podnik žádající o povolení pro výstavbu nebo provozování plynárenských zařízení nebo žádající o povolení dodávat zemní plyn.
Členské státy nejsou v žádném případě oprávněny vázat povolení na kritéria, která dávají příslušným orgánům pravomoci svobodného rozhodování.
Povolovací řízení a nediskriminační kritéria musí být zveřejněny.
Členské státy zajistí, aby povolovací řízení pro zařízení, plynovody a související vybavení zohledňovalo význam projektu pro vnitřní trh s energií.
(5)
Vkládají se nové články 5a a 5b, které znějí:
Článek 5a
Regionální solidarita
1.
K zajištění bezpečných dodávek zemního plynu na vnitřní trh členské státy spolupracují, aby podpořily regionální a dvoustrannou solidaritu
, aniž by však kladly na účastníky trhu nepřiměřenou zátěž
.
2.
Tato spolupráce se vztahuje na situace, které v krátkodobém horizontu vedou nebo mohou vést k vážnému narušení dodávek do členského státu.
Zahrnuje:
a)
koordinaci vnitrostátních nouzových opatření uvedených v článku 8 směrnice 2004/67/ES,
b)
stanovení a v případně potřeby rozvoj a modernizaci propojení elektroenergetických a plynárenských sítí,
c)
podmínky a praktické postupy vzájemné pomoci.
3.
Komise
, ostatní členské státy a účastníci trhu
jsou o této spolupráci průběžně informováni.
▌
Článek 5b
Podpora regionální spolupráce
1.
Vnitrostátní regulační orgány členských států
║vzájemně spolupracují za účelem
harmonizace struktury trhu a
integrace svých vnitrostátních trhů přinejmenším na
jedné regionální úrovni, což je prvním a přechodným krokem k plně liberalizovanému vnitřnímu trhu pro plyn
.
Podporují
zejména spolupráci provozovatelů sítí na regionální úrovni a
usnadňují jejich integraci na regionální úrovni s cílem vytvořit konkurenceschopný vnitřní trh, usnadnit harmonizaci
svého právního
,
regulačního
a technického
rámce
, a především začlenit "plynárenské ostrovy", jež v Evropské unii přetrvávají
.
Členské státy rovněž podporují přeshraniční i regionální spolupráci vnitrostátních regulačních orgánů.
2.
Agentura spolupracuje s vnitrostátními regulačními orgány a provozovateli přepravních soustav v souladu s kapitolami III a IV s cílem zajistit sbližování předpisových rámců mezi regiony za účelem vytvoření konkurenceschopného vnitřního trhu.
Pokud se agentura domnívá, že jsou potřebná závazná pravidla pro tuto spolupráci, vydá vhodná doporučení.
Na regionálních trzích se bude agentura povazovat za příslušný orgán pro oblasti uvedené v článku 24d.
(6)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
Článek 7
Oddělení přepravních soustav a provozovatelů přepravních soustav
1.
Členské státy zajistí, aby od ...*
a)
každý podnik, který vlastní přepravní soustavu, působil jako provozovatel přepravní soustavy;
b)
tatáž osoba či tytéž osoby nebyly oprávněny
, samostatně či společně
i)
přímo či nepřímo vykonávat kontrolu nad podnikem vykonávajícím funkci výroby či dodávek a přímo či nepřímo vykonávat kontrolu nebo mít jakýkoli
podíl
či uplatňovat jakékoli právo ve vztahu k provozovateli přepravní soustavy ▌, nebo
ii)
přímo či nepřímo vykonávat kontrolu nad provozovatelem přepravní soustavy ▌a přímo či nepřímo vykonávat kontrolu nebo mít jakýkoli
podíl
či uplatňovat jakékoli právo ve vztahu k podniku vykonávajícímu funkci výroby či dodávek;
c)
tatáž osoba či tytéž osoby nebyly oprávněny jmenovat členy dozorčí rady provozovatele přepravní soustavy ▌, jejich správní rady či orgánů, které podnik právně zastupují, a přímo či nepřímo vykonávat kontrolu nebo mít jakýkoli
podíl
či uplatňovat jakékoli právo ve vztahu k podniku vykonávajícímu funkci výroby či dodávek;
d)
tatáž osoba nebyla oprávněna být členem dozorčí rady, správní rady či orgánů, které podnik právně zastupují, a to jak podniku vykonávajícího funkci výroby či dodávek, tak provozovatele přepravní soustavy či přepravní soustavy
;
e)
tatáž osoba či tytéž osoby nebyly oprávněny provozovat přepravní soustavu prostřednictvím smlouvy o správě nebo uplatňovat vliv jiným způsobem nezakládajícím se na vlastnictví a přímo či nepřímo vykonávat kontrolu nebo mít jakýkoli podíl či uplatňovat jakékoli právo ve vztahu k podniku vykonávajícímu funkci výroby či dodávek.
2.
Zájmy a práva podle odst.
1 písm. b) zahrnují zejména:
a)
vlastnictví části kapitálu nebo obchodních aktiv nebo
b)
pravomoc uplatňovat hlasovací práva nebo
c)
pravomoc jmenovat členy dozorčí rady, správní rady či orgánů právně zastupujících podnik nebo
d)
právo obdržet dividendy či jiné podíly ze zisku.
3.
Pro účely odst.
1 písm. b) pojem "podnik vykonávající funkci výroby či dodávek" zahrnuje "podnik vykonávající funkci výroby a dodávek" ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ║ a termíny "provozovatel přepravní soustavy" a "přepravní soustava" zahrnují "provozovatele přenosové soustavy" a "přenosovou soustavu" ve smyslu směrnice 2003/54/ES.
║
4.
Členské státy sledují proces oddělení vertikálně integrovaných podniků a předloží Komisi zprávu o dosaženém pokroku.
5.
Členské státy mohou povolit odchylky od odst.
1 písm. b) a c) do...** za podmínky, že provozovatelé přepravní soustavy nejsou součástí vertikálně integrovaného podniku.
6
.
Má se za to, že povinnost stanovená v odst.
1 písm. a) je splněna v situaci, kdy několik podniků, které vlastní přepravní soustavy, vytvořilo společný podnik, který působí jako provozovatel přepravní soustavy v několika členských státech pro dotčené přepravní soustavy. ▌
7.
Pro účely uplatňování tohoto článku se má za to, že pokud je osobou uvedenou v odst.
1 písm. b) až e) členský stát nebo jiný veřejný orgán, nejsou dva různé veřejné orgány, z nichž jeden kontroluje provozovatele přepravní soustavy nebo přepravní soustavu a druhý podniky vykonávající funkci výroby nebo dodávek, považovány za stejnou osobu nebo stejné osoby.
8.
Členské státy zajistí, aby informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, uvedené v čl.
10 odst.
1 a uchovávané provozovatelem přepravní soustavy, který byl součástí vertikálně integrovaného podniku, nebyly přeneseny a pracovníci tohoto provozovatele přepravní soustavy nebyli převedeni do podniků vykonávajících funkci výroby a dodávek.
9.
V případě, že k
...
***
, patří přepravní soustava vertikálně integrovanému podniku, mohou se členské státy rozhodnout nepoužít odstavec 1.
V takovém případě členské státy plní ustanovení kapitoly IVa.
Vertikálně integrovaným podnikům, které vlastní přepravní soustavu, nesmí být v žádném případě bráněno přijmout kroky k dosažení souladu s odstavcem 1.
____________________
*
Jeden rok po dni provedení do vnitrostátního práva směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
**
Jeden rok po dni provedení do vnitrostátního práva směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
*** Datum vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]."
(7)
Vkládají se nové články 7a, 7b a 7c, které znějí:
Článek 7a
Kontrola nad vlastníky přepravní soustavy a provozovateli přepravní soustavy
1.
Aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Společenství, nesmí být přepravní soustavy ani provozovatelé přepravní soustavy kontrolováni osobou nebo osobami ze třetích zemí.
2.
Odchylku od odstavce 1 může umožnit dohoda
zaměřená na vytvoření společného rámce pro investice do odvětví energetiky a otevření trhu s energií třetí země rovněž pro podniky usazené v Evropské unii,
uzavřená s jednou nebo několika třetími zeměmi, jejíž stranou je Společenství.
Článek 7b
Určení a certifikace provozovatelů přepravní soustavy
1.
Podniky, které vlastní přepravní soustavu a které byly podle ║ certifikačního postupu
uvedeného v tomto článku
certifikovány vnitrostátním regulačním orgánem jako podniky splňující požadavky čl.
7 odst.
1 a článku 7a, členské státy schválí a určí jako provozovatele přepravní soustavy.
Určení provozovatelů přepravní soustavy se oznámí Komisi a zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2.
Aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Společenství, žádost o certifikaci vznesená vlastníkem přepravní soustavy nebo provozovatelem přepravní soustavy kontrolovanými osobou nebo osobami ze třetích zemí v souladu s článkem 7a, se zamítá s výjimkou případů, kdy vlastník přepravní soustavy nebo provozovatel přepravní soustavy prokáží, že dotčený subjekt nemůže být ovlivňován v rozporu s čl.
7 odst.
1 přímo či nepřímo jakýmkoli hospodářským subjektem působícím ve výrobě či dodávkách zemního plynu či elektřiny nebo třetí zemí.
3.
Provozovatelé přepravní soustavy oznámí
vnitrostátnímu
regulačnímu orgánu každou plánovanou transakci, která by si mohla vyžádat nové posouzení jejich souladu s čl.
7 odst.
1 nebo článkem 7a.
4.
Vnitrostátní regulační
orgány sledují trvalý soulad provozovatelů přepravní soustavy s čl.
7 odst.
1 a článkem 7a.
K zajištění tohoto souladu zahájí certifikační postup:
a)
na základě oznámení podaného provozovatelem přepravní soustavy podle odstavce 3;
b)
z vlastního podnětu, pokud je jim známo, že plánovaná změna práv či vlivu ve vztahu k vlastníkům přepravní soustavy nebo provozovatelům přepravní soustavy může vést k porušení čl.
7 odst.
1 nebo článku 7a, nebo pokud mají důvod se domnívat, že k tomuto porušení mohlo dojít; nebo
c)
na odůvodněnou žádost Komise.
5.
Vnitrostátní regulační
orgány přijmou rozhodnutí o certifikaci provozovatele přepravní soustavy do čtyř měsíců ode dne oznámení podaného provozovatelem přepravní soustavy nebo ode dne žádosti Komise.
Pokud po uplynutí této lhůty vnitrostátní regulační orgán nepřijal žádné rozhodnutí,
má za to, že certifikace byla udělena.
Výslovné či automatické rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu může nabýt účinnosti až po dokončení postupu stanoveného v odstavcích 6 až 9 a pouze pokud proti němu Komise nevznese námitky.
6.
Výslovné či automatické rozhodnutí o certifikaci provozovatele přepravní soustavy oznámí
vnitrostátní
regulační orgán neprodleně
Komisi
spolu s veškerými významnými informacemi, které se rozhodnutí týkají.
7.
Komise oznámení ihned po obdržení přezkoumá.
Pokud Komise do dvou měsíců po obdržení oznámení shledá, že rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu vyvolává vážné pochybnosti z hlediska jeho slučitelnosti s čl.
7 odst.
1, článkem 7a nebo čl.
7b odst.
2, rozhodne o zahájení řízení.
V takovém případě vyzve dotčený
vnitrostátní
regulační orgán a dotčeného provozovatele přepravní soustavy, aby předložili připomínky.
Vyžaduje-li Komise další informace, může být dvouměsíční lhůta prodloužena o další dva měsíce počínaje obdržením úplných informací.
8.
Pokud se Komise rozhodla zahájit řízení, nejpozději do čtyř měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí vydá konečné rozhodnutí
a)
nevznášet námitky proti rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu;
nebo
b)
vyžadující, aby dotčený
vnitrostátní
regulační orgán změnil nebo zrušil své rozhodnutí, má-li za to, že nebyl dodržen čl.
7 odst.
1, článek 7a nebo čl.
7b odst.
2.
9.
Pokud Komise nepřijala rozhodnutí o zahájení řízení nebo konečné rozhodnutí ve lhůtách stanovených v odstavcích 7 a 8, má se za to, že proti rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu nevznesla námitky.
10.
Vnitrostátní regulační
orgán naplní rozhodnutí Komise vyžadující změnu či zrušení rozhodnutí o certifikaci do čtyř týdnů a uvědomí o tom Komisi.
11.
Vnitrostátní regulační
orgány a Komise mohou vyžadovat od provozovatelů přepravní soustavy a podniků vykonávajících funkci výroby či dodávek jakékoli informace významné pro plnění svých úkolů podle tohoto článku.
12.
Vnitrostátní regulační
orgány a Komise musí zachovávat důvěrnost informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.
▌
13.
Postupy stanovené v tomto článku se zvláštním odkazem na omezení stanovená v odstavci 2 se nepoužijí na těžební plynovody, jež jsou výhradně zaměřeny na přímé propojení sítí zemí původu dodávek plynu a míst určení na území Společenství, a na jejich modernizaci.
Článek 7c
Určení provozovatelů skladovacího zařízení a zařízení LNG
Členské státy určí nebo požádají plynárenské podniky, které vlastní skladovací zařízení nebo zařízení LNG, aby na dobu stanovenou členskými státy a s přihlédnutím k účinnosti a hospodářské rovnováze určily jednoho nebo více provozovatelů soustavy.
(8)
Čl.
8 se mění takto
:
a)
odstavec 1 se mění takto
:
i)
bod a)
shall be replaced as follows.
a)
"a)
hospodárně a s náležitým ohledem na životní prostředí provozuje, udržuje a rozvíjí bezpečné, spolehlivé a účinné přepravní soustavy, skladovací zařízení nebo zařízení LNG
s cílem zajistit otevřený trh pro vstup nových subjektů
;
ii)
V čl.
8 odst.
1 se vkládá písmeno, které zní:
ba)
vytváří dostatečnou propojovací kapacitu mezi svou přepravní infrastrukturou, aby se uspokojily veškeré přiměřené poptávky po kapacitě, umožnil účinný celkový trh a splnila kritéria v oblasti zabezpečení dodávek plynu;
b)
V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
3.
Členské státy mohou prostřednictvím svých vnitrostátních regulačních orgánů požadovat, aby provozovatelé přepravní soustavy dodržovali minimální normy pro údržbu a rozvoj přepravní soustavy, včetně propojovací kapacity.
Vnitrostátní regulační orgány by měly být vybaveny širšími pravomocemi za účelem zajištění ochrany spotřebitele v rámci Evropské unie.
c)
V článku 8 se vkládá odstavec, který zní:
4a.
Provozovatelé přepravních soustav přihlédnou při plnění svých úkolů ke kodexům přijatým Evropskou sítí provozovatelů přepravních soustav zemního plynu.
(9)
Článek 9 se zrušuje.
▌
(10)
Článek 10 se mění takto:
Článek 10
Zachování důvěrnosti z hlediska provozovatelů přepravní soustavy a vlastníků přepravní soustavy
1.
Aniž je dotčen článek 16 nebo kterákoli jiná zákonná povinnost poskytovat informace, musí každý provozovatel přepravní soustavy, skladovacího zařízení nebo zařízení LNG a vlastník přepravní soustavy zachovávat důvěrnost informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a o kterých se dozví při výkonu své činnosti, a musí zabránit tomu, aby se informace o vlastních činnostech, které mohou být výhodné z obchodního hlediska, poskytovaly diskriminačním způsobem, a zejména nesmí informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, poskytovat ostatním částem společnosti, s výjimkou případů, kdy je to nezbytné k provedení obchodní transakce.
K zajištění úplného souladu s pravidly o oddělení informací musí být rovněž zajištěno, aby vlastník přepravní soustavy a zbývající část společnosti nevyužívali společné služby, kromě funkcí čistě administrativní nebo informačně-technologické povahy (je např. vyloučena společná právní služba).
2.
Provozovatelé přepravní soustavy, skladovacího zařízení nebo zařízení LNG nesmí v souvislosti s prodeji či nákupy zemního plynu realizovanými podniky ve skupině zneužívat informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které získali od třetích osob v souvislosti s poskytováním nebo sjednáváním přístupu k soustavě.
3.
Informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, budou určeny na základě objektivních a průhledných kritérií
.
(11)
Článek 12 se mění takto
:
a) odst.
1 se nahrazuje tímto
:
1.
Provozovatel distribuční soustavy je odpovědný za zajišťování dlouhodobé způsobilosti soustavy uspokojovat přiměřenou poptávku po distribuci plynu, za provoz, údržbu a rozvoj bezpečné, spolehlivé a účinné distribuční soustavy ve své oblasti na základě hospodárnosti a s náležitým ohledem na životní prostředí a za podporování energetické účinnosti.
b) Odst.
4 se nahrazuje tímto:
4.
Provozovatel distribuční soustavy poskytuje uživatelům soustavy informace, které potřebují pro účinný přístup k soustavě a její účinné využití.
c)
Vkládají se nové odstavce 4a, 4b a 4c, které zní:
4a.
Provozovatel distribuční soustavy předloží příslušnému regulačnímu orgánu do
...
* návrh s popisem vhodných informačních a komunikačních systémů, které by měly být zavedeny s cílem poskytovat informace uvedené v odstavci 4.
Tento návrh napomůže mimo jiné používání obousměrných elektronických měřidel, která budou u všech zákazníků zavedena do
...
**, aktivnímu zapojení koncových zákazníků a distribuovaných výrobců do provozu soustavy, jakož i toku informací v reálném čase mezi provozovateli distribučních a přepravních soustav s cílem optimálně využívat dostupné výrobní zdroje, síťové zdroje a zdroje na straně poptávky.
4b.
Do
...
*** vnitrostátní regulační orgány schválí, nebo zamítnou návrhy podle odstavce 4a.
Vnitrostátní regulační orgány zajistí, aby byla zavedena plná interoperabilita informačních a komunikačních systémů.
Za tímto účelem mohou vydat obecné zásady a mohou vyzvat k provedení změn v návrzích podle odstavce 4a.
4c.
Dříve, než oznámí své rozhodnutí ohledně návrhu podle odstavce 4a provozovateli distribuční soustavy, vnitrostátní regulační orgán o něm informuje agenturu nebo, není-li agentura dosud v provozu, Komisi.
Agentura nebo Komise zajistí, aby byly zavedeny informační a komunikační systémy, které napomohou rozvoji vnitřního trhu s plynem, a nebudou vytvářet žádné technické překážky."
__________________
*
Rok po vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
**
Deset let po vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
***
Dva roky po vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
"
(12)
Za Kapitolu IV se vkládají se následující kapitoly:
KAPITOLA IVa
Nezávislí provozovatelé přepravních soustav
Článek 12a
Rozsah
Ustanovení této kapitoly se použijí, pokud se některý členský stát rozhodne nepoužít čl.
7 odst.
1 v souladu s čl.
7 odst.
7.
Článek 12b
Majetek, zařízení, pracovníci a identita
1.
Provozovatelé přepravních soustav jsou vybaveni lidskými, fyzickými a finančními zdroji nezbytnými pro plnění jejich povinností v souladu s touto směrnicí a pro realizaci podnikatelské činnosti v oblasti přepravy plynu, jestliže:
a)
provozovatel přepravní soustavy vlastní majetek, který je nezbytný pro podnikatelskou činnost v oblasti přepravy plynu, včetně přepravní sítě;
b)
zaměstnanci nezbytní pro výkon činnosti přepravy zemního plynu, včetně výkonu všech podnikových úkolů, jsou zaměstnáni provozovatelem přepravní soustavy;
c)
je zakázáno zapůjčování zaměstnanců a poskytování služeb ze strany a ve prospěch jakýchkoli jiných částí vertikálně integrovaného podniku;
d)
příslušné finanční zdroje pro budoucí investiční projekty nebo pro výměnu stávajícího majetku dává k dispozici zejména vertikálně integrovaný podnik na základě příslušné žádosti provozovatele přepravní soustavy v rámci ročního finančního plánu podle článku 12f;
e)
provozovatelé přepravních soustav nevyužívají stejné externí dodavatele nebo poradce jako vertikálně integrovaný podnik a nesmí sdílet systémy informačních technologií nebo zařízení, fyzické prostory a systémy s bezpečnostním přístupem.
2.
Podnikatelská činnost v oblasti přepravy plynu zahrnuje navíc k činnostem vyjmenovaným v článku 8 alespoň tyto činnosti:
a)
zastupování provozovatele přepravní soustavy a styk se třetími osobami a regulačními orgány;
b)
zastupování provozovatele přepravní soustavy v Evropské síti provozovatelů přepravních soustav;
c)
poskytování přístupu třetím osobám a jeho organizační zajištění;
d)
výběr všech poplatků souvisejících s přepravní soustavou včetně přístupových poplatků, vyrovnávacích poplatků za pomocné služby, jako je ošetření plynu, nákup služeb (vyrovnávací náklady, energie za ztráty);
e)
provoz, údržba a rozvoj přepravní soustavy;
f)
investiční plánování, které zajistí dlouhodobou schopnost soustavy uspokojovat přiměřenou poptávku a zabezpečí dodávky,
g)
zakládání vhodných společných podniků s jedním nebo několika provozovateli přepravních soustav, burzami pro obchodování se zemním plynem apod., sledování cíle rozvoje tvorby regionálních trhů nebo zjednodušení procesu liberalizace;
h)
veškeré podnikové služby včetně právnických služeb, účetnictví a služeb v oblasti informačních technologií.
3.
Provozovatelé přepravních soustav jsou organizováni v právní formě společnosti s ručením omezeným podle článku 1 směrnice 68/151/EHS.
4.
Provozovatel přepravní soustavy nesmí ve své podnikové identitě, ve svých sděleních, v obchodní značce a v prostorách uvádět v omyl, pokud jde o oddělenou totožnost vertikálně integrovaného podniku.
5.
Audit účetnictví provozovatelů přepravních soustav provádí auditor, který zároveň neprovádí audit vertikálně integrovaného podniku nebo kterékoli jeho části.
Článek 12c
Nezávislost provozovatele přepravní soustavy
1.
Aniž by byly dotčeny pravomoci členů dozorčí rady jmenované vertikálně integrovaným podnikem podle článku 12f, musí mít provozovatel přepravní soustavy účinné právo rozhodovat o majetku, který je zapotřebí k provozu, údržbě a rozvoji sítě, nezávisle na vertikálně integrovaném podniku.
Provozovatel přepravní soustavy má pravomoc získávat peníze na kapitálovém trhu, zejména formou výpůjček a navyšování kapitálu v rámci ročního finančního plánu podle článku 12f.
2.
Dceřiné společnosti vertikálně integrovaného podniku vykonávající funkce výroby či dodávek nemají přímý ani nepřímý podíl v provozovateli přepravní soustavy.
Provozovatel přepravní soustavy nemá ani přímý, ani nepřímý podíl v žádné dceřiné společnosti vertikálně integrovaného podniku vykonávajícího funkce výroby či dodávek, nepřijímá dividendy, ani mu z této dceřiné společnosti neplyne žádná jiná finanční výhoda s výjimkou příjmů odvozených z používání sítě.
3.
Celková řídicí struktura a podnikové stanovy provozovatele přepravní soustavy zajistí skutečnou nezávislost provozovatele přepravní soustavy podle ustanovení této kapitoly.
Vertikálně integrovaný podnik nesmí přímo ani nepřímo určovat konkurenční chování provozovatele přepravní soustavy ve vztahu ke každodenním činnostem provozovatele přepravní soustavy a řízení sítě nebo ve vztahu k činnostem nezbytným pro přípravu desetiletého investičního plánu vyvíjeného podle článku 12h.
4.
Veškeré obchodní nebo finanční vztahy mezi vertikálně integrovaným podnikem a provozovatelem přepravní soustavy, včetně půjček poskytnutých provozovatelem přepravní soustavy vertikálně integrovanému podniku, musí odpovídat tržním podmínkám.
Provozovatel přepravní soustavy vede podrobné záznamy o těchto obchodních a finančních vztazích a na požádání je zpřístupní vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
5.
Provozovatel přepravní soustavy předloží vnitrostátnímu regulačnímu orgánu všechny obchodní a finanční smlouvy s vertikálně integrovaným podnikem.
6.
Provozovatel přepravní soustavy informuje vnitrostátní regulační orgán o dostupných finančních zdrojích podle čl.
12b odst.
1 písm. d).
7.
Podnik, který byl vnitrostátním regulačním orgánem certifikován jako podnik splňující požadavky této kapitoly, je příslušným členským státem schválen a určen za provozovatele přepravní soustavy.
Použije se certifikační postup podle článku 7b.
8.
V zájmu zajištění nediskriminace, zejména pokud jde o odkazy na sazby, služby v oblasti přístupu pro třetí strany, přidělení kapacity a vyrovnávání, je povinná průhlednost.
Vertikálně integrovaný podnik se musí zdržet jakýchkoli činností, které brání provozovatelům přepravních soustav v plnění těchto povinností.
Článek 12d
Nezávislost pracovníků a vedení provozovatele přepravní soustavy
1.
Rozhodnutí týkající se jmenování a obnovení jmenování, pracovních podmínek včetně odměn a ukončení funkčního období osob odpovědných za vedení nebo členů správních orgánů provozovatele přepravní soustavy přijímá dozorčí rada provozovatele přepravní soustavy jmenovaná v souladu s článkem 12f.
2.
Vnitrostátnímu regulačnímu orgánu se oznámí identita a podmínky funkčního období, doby trvání a ukončení funkčního období osob jmenovaných dozorčí radou pro jmenování nebo obnovení jmenování jako osob odpovědných za řízení nebo jako členů správních orgánů provozovatele přepravní soustavy, jakož i důvody pro jakékoli navrhované rozhodnutí o ukončení takových funkčních období.
Tyto podmínky a rozhodnutí podle odstavce 1 se stanou závaznými pouze v případě, že do tří týdnů po oznámení vnitrostátní regulační orgán proti nim nevznese námitku.
Vnitrostátní regulační orgán může vznést námitku, objeví-li se vážné pochybnosti ohledně odborné nezávislosti jmenované osoby odpovědné za řízení nebo člena správních orgánů nebo v případě předčasného ukončení funkčního období, existují-li vážné pochybnosti o jeho odůvodnění.
3.
Osoby odpovědné za vedení nebo členové správních orgánů provozovatele přepravní soustavy jmenované dozorčí radou přímo ani nepřímo nezastávají žádnou odbornou funkci a nenesou odbornou odpovědnost po dobu pěti let před jmenováním, ani nemají podíl ve vertikálně integrovaném podniku či jakékoli jeho částí nebo jeho ovládajících akcionářích, a to jiných, než je provozovatel přepravní soustavy, ani s nimi nemají obchodní vztah.
4.
Osoby odpovědné za vedení nebo členové správních orgánů a zaměstnanci provozovatele přepravní soustavy přímo ani nepřímo nezastávají žádnou jinou odbornou funkci, ani nenesou odbornou odpovědnost, ani nemají podíl v žádné části vertikálně integrovaného podniku nebo jeho ovládajících akcionářích, ani s nimi nemají obchodní vztah.
5.
Osoby odpovědné za vedení nebo členové správních orgánů provozovatele přepravní soustavy a zaměstnanci provozovatele přepravní soustavy nemají přímo ani nepřímo žádný podíl v jakékoli jiné části vertikálně integrovaného podniku, než je provozovatel přepravní soustavy, a nemají v tomto směru žádný finanční prospěch.
Jejich odměna nezávisí na činnostech či výsledcích jiného vertikálně integrovaného podniku, než je provozovatel přepravní soustavy.
6.
Pro jakékoli stížnosti osob odpovědných za vedení nebo členů správních orgánů provozovatele přepravní soustavy proti předčasnému ukončení jejich funkčního období jsou zaručena účinná práva na odvolání k vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
7.
Po ukončení jejich funkčního období u provozovatele přepravní soustavy nesmějí osoby odpovědné za jeho vedení nebo členové jeho správních orgánů po dobu minimálně pěti let přímo ani nepřímo zastávat odbornou funkci či nést odbornou odpovědnost, a nesmějí mít podíl v žádné části jiného vertikálně integrovaného podniku, než je provozovatel přepravní soustavy, jeho ovládajících akcionářích, ani s nimi nesmějí mít obchodní vztah.
Článek 12e
Svěřenecký správce
1.
Vnitrostátní regulační orgán jmenuje na návrh a na náklady vertikálně integrovaného podniku nezávislého svěřeneckého správce.
Svěřenecký správce jedná výhradně v legitimním zájmu vertikálně integrovaného podniku při zachování hodnoty majetku provozovatele přepravní soustavy, přičemž zajišťuje nezávislost provozovatele přepravní soustavy vůči vertikálně integrovanému podniku.
Při výkonu svých funkcí nebere svěřenecký správce ohled na zájmy vertikálně integrovaného podniku v oblasti výroby a dodávek.
2.
Svěřenecký správce nezastává po dobu pěti let před jmenováním přímo ani nepřímo odbornou funkci a nenese odbornou odpovědnost, ani nemá podíl ve vertikálně integrovaném podniku či v jakékoli jeho části, jeho ovládajících akcionářích nebo v jakémkoli podniku vykonávajícím funkce výroby či dodávky, ani s nimi nemá obchodní vztah.
Podmínky mandátu svěřeneckého správce včetně trvání, podmínek ukončení a finančních podmínek schvaluje vnitrostátní regulační orgán.
Během svého mandátu nesmí svěřenecký správce přímo ani nepřímo zastávat odbornou funkci či nést odbornou odpovědnost a nesmí mít podíl v žádné části vertikálně integrovaného podniku nebo jeho ovládajících akcionářích, ani s nimi nesmí mít obchodní vztah.
Po ukončení mandátu nesmí svěřenecký správce po dobu minimálně pěti let přímo ani nepřímo zastávat odbornou funkci či nést odbornou odpovědnost a nesmí mít podíl v žádné části vertikálně integrovaného podniku nebo jeho ovládajících akcionářích, ani s nimi nesmí mít obchodní vztah.
3.
Svěřenecký správce odpovídá za:
a)
jmenování, obnovení jmenování a propouštění členů dozorčí rady provozovatele přepravní soustavy kromě členů uvedených v čl.
12f odst.
2 písm. a); a
b)
výkon svých hlasovacích práv v dozorčí radě.
Článek 12f
Dozorčí rada
1.
Provozovatel přepravní soustavy má dozorčí radu, která je odpovědná za přijímání rozhodnutí, jež mohou mít značný vliv na hodnotu majetku akcionářů v provozovateli přepravní soustavy, zejména rozhodnutí týkajících se schválení ročního finančního plánu, úrovně zadlužení provozovatele přepravní soustavy a výše dividend vyplácených akcionářům.
2.
Dozorčí radu tvoří:
a)
členové zastupující vertikálně integrovaný podnik,
b)
členové zastupující akcionáře třetích osob,
c)
členové zastupující provozovatele přepravní soustavy,
d)
svěřenecký správce, a
e)
pokud tak stanoví příslušné právní předpisy členského státu, členové zastupující ostatní zainteresované strany, jako jsou zaměstnanci provozovatele přepravní soustavy.
3.
Na členy dozorčí rady se vztahuje čl.
12d odst.
2 až 7.
4.
Svěřenecký správce má právo veta v souvislosti s rozhodnutími, která mohou dle jeho názoru výrazně snížit hodnotu majetku provozovatele přepravní soustavy.
Při posuzování, zda rozhodnutí může výrazně snížit hodnotu majetku, jsou zvlášť důležité roční finanční plán a výše zadlužení provozovatele přepravní soustavy.
Dvě třetiny členů dozorčí rady mohou toto veto zrušit a v takovém případě se použije čl.
12h odst.
7.
Článek 12g
Program shody a kontrolor shody
1.
Členský stát zajistí, aby provozovatelé přepravních soustav vypracovali a realizovali program shody, jenž stanoví přijatá opatření, která mají zajistit vyloučení diskriminačního jednání a vhodné sledování plnění tohoto programu.
Program stanoví konkrétní povinnosti zaměstnanců vedoucí ke splnění tohoto cíle.
Program podléhá schválení vnitrostátním regulačním orgánem.
Aniž jsou dotčeny pravomoci vnitrostátního regulačního orgánu, shoda s programem je nezávisle sledována kontrolorem shody.
2.
Kontrolora shody jmenuje dozorčí rada.
Kontrolor shody může být fyzická nebo právnická osoba.
Na kontrolora shody se vztahuje čl.
12d odst.
2 až 7.
Vnitrostátní regulační orgán může vznést námitku proti jmenování kontrolora shody z důvodů nedostatečné nezávislosti nebo odborné způsobilosti.
3.
Kontrolor shody odpovídá za:
a)
sledování realizace programu shody;
b)
vypracování výroční zprávy, vymezení opatření přijatých na podporu realizace programu shody a její předložení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu;
c)
předkládání zpráv dozorčí radě a vydávání doporučení ohledně programu shody a jeho realizace;
d)
podávání zpráv regulačnímu orgánu o jakýchkoli obchodních a finančních vztazích mezi vertikálně integrovaným podnikem a provozovatelem přepravní soustavy.
4.
Kontrolor shody předkládá vnitrostátnímu regulačnímu orgánu navrhovaná rozhodnutí o investičním plánu nebo o individuálních investicích do sítě.
Činí tak nejpozději v okamžiku, kdy vedení nebo příslušný správní orgán provozovatele přepravní soustavy předkládá tato rozhodnutí dozorčí radě.
5.
Pokud vertikálně integrovaný podnik v rámci valného shromáždění nebo volbou provedenou jím jmenovanými členy dozorčí rady zabránil přijetí rozhodnutí za účelem odmítnutí nebo odkladu investic v síti, kontrolor shody to oznámí vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
6.
Podmínky upravující mandát či pracovní podmínky kontrolora shody podléhají souhlasu vnitrostátního regulačního orgánu a musí zajišťovat nezávislost kontrolora shody.
7.
Kontrolor shody pravidelně podává ústní nebo písemné zprávy vnitrostátnímu regulačnímu orgánu a má právo pravidelně podávat ústní nebo písemné zprávy dozorčí radě provozovatele přepravní soustavy.
8.
Kontrolor shody se může účastnit všech zasedání řídicích nebo správních orgánů provozovatele přepravní soustavy a zasedání dozorčí rady a valného shromáždění.
Kontrolor shody navštěvuje všechna jednání, na nichž se řeší tyto záležitosti:
a)
podmínky přístupu do sítě podle nařízení (ES) č. 1775/2005, zejména s ohledem na sazby, služby v oblasti přístupu třetích stran, přidělování kapacity a řízení překročení kapacity, průhlednost, vyrovnávání a sekundární trhy;
b)
projekty přijaté za účelem provozu, údržby a rozvoje přepravní soustavy, včetně investic do nových přepravních spojení, rozšíření kapacity a do optimalizace stávající kapacity;
c)
nákup nebo prodej energie nezbytný pro fungování přepravní soustavy.
9.
Kontrolor shody sleduje, zda provozovatel přepravní soustavy plní ustanovení článku 10.
10.
Kontrolor shody má přístup ke všem relevantním údajům, do kanceláří provozovatele přepravní soustavy a ke všem informacím nezbytným k plnění svého úkolu.
11.
Po předchozím souhlasu vnitrostátního regulačního orgánu může dozorčí rada kontrolora shody propustit.
12.
Povinnosti provozovatele přepravní soustavy a vertikálně integrovaného podniku zejména v souvislosti s obchodními a finančními smlouvami mezi provozovatelem přepravní soustavy a vertikálně integrovaným podnikem by měly být vnitrostátnímu regulačnímu orgánu oznámeny bez potřeby schválení.
Jmenování a pracovní podmínky vedení a kontrolora shody by měly být vnitrostátnímu regulačnímu orgánu oznámeny bez potřeby schválení.
Článek 12h
Rozvoj soustavy a pravomoci činit investiční rozhodnutí
1.
Každý rok po konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými osobami předkládají provozovatelé přepravních soustav vnitrostátnímu regulačnímu orgánu desetiletý plán rozvoje sítě, který vychází ze stávající a předpovídané nabídky a poptávky.
Plán obsahuje účinná opatření, která mají zaručit vhodnost soustavy a zabezpečení dodávek.
2.
Desetiletý plán rozvoje sítě musí zejména:
a)
značit účastníkům trhu hlavní přepravní infrastrukturu, která musí být během příštích deseti let vybudována nebo modernizována;
b)
obsahovat všechny investice, o nichž už bylo rozhodnuto, a určit nové investice, které musí být realizovány v příštích třech letech;
c)
stanovit časový harmonogram všech investičních projektů.
3.
Při vypracovávání desetiletého plánu rozvoje sítě provede provozovatel přepravní soustavy přiměřené odhady vývoje své výroby, dodávek, spotřeby a výměn s jinými zeměmi a vezme při tom v úvahu investiční plány pro regionální sítě a sítě pro celou EU a investiční plány pro skladovací zařízení a zařízení pro zpětné zplynování LNG.
4.
Vnitrostátní regulační orgán uskutečňuje otevřené a průhledné konzultace se všemi současnými nebo potenciálními uživateli sítě ohledně desetiletého plánu rozvoje sítě.
Osoby či podniky, které o sobě tvrdí, že jsou potenciálními uživateli, mohou být požádány o odůvodnění takových tvrzení.
Zveřejní výsledek konzultačního procesu, zejména případné potřeby investic.
5.
Vnitrostátní regulační orgán přezkoumá, zda desetiletý plán rozvoje sítě zahrnuje všechny investiční potřeby identifikované během konzultací a zda je v souladu s desetiletým plánem rozvoje sítí ve Společenství podle čl.
2c odst.
1 nařízení (ES) č. 1775/2005.
Pokud se objeví pochybnosti o souladu s desetiletým plánem rozvoje sítí ve Společenství, konzultuje vnitrostátní regulační orgán agenturu.
Vnitrostátí regulační orgán může požádat provozovatele přepravní soustavy, aby svůj plán změnil.
6.
Vnitrostátní regulační orgán sleduje a hodnotí provádění desetiletého plánu rozvoje sítě.
7.
V případech, kdy provozovatel přepravní soustavy z jiných než převládajících důvodů mimo jeho kontrolu nerealizuje investici, která měla být v souladu s desetiletým plánem rozvoje sítě realizována v následujících třech letech, zajistí členské státy, aby byl vnitrostátní regulační orgán povinen přijmout alespoň jedno z následujících opatření s cílem zajistit realizaci dotčené investice:
a)
požádat provozovatele přepravní soustavy, aby dotčené investice realizoval v souladu s ročním finančním plánem podle článku 12f; nebo
b)
zorganizovat výběrové řízení otevřené všem investorům pro tuto investici
Pokud vnitrostátní regulační orgán využil své pravomoci uvedené v písmenu b), může provozovateli přepravní soustavy nařídit, aby přijal tato opatření:
a)
financování jakoukoli třetí osobou,
b)
výstavba realizovaná jakoukoli třetí osobou;
c)
budování příslušného nového majetku; nebo
d)
provozování příslušného nového majetku.
Provozovatel přepravní soustavy poskytne investorům veškeré informace potřebné pro realizaci investice, připojuje nový majetek k přepravní síti a obecně vynaloží maximální úsilí s cílem usnadnit provádění investičního projektu.
Příslušná finanční ujednání musí schválit regulační orgán.
8.
Pokud vnitrostátní regulační orgán využil své pravomoci podle odstavce 7, jsou náklady daných investic pokryty odpovídajícími nařízeními v oblasti sazeb.
Článek 12i
Rozhodovací pravomoci týkající se připojení skladovacích zařízení, zařízení pro zpětné zplynování LNG a velkoodběratelů k přepravní síti
1.
Provozovatelé přepravních soustav jsou povinni vytvořit a zveřejnit průhledné a účinné postupy a sazby pro nediskriminační připojení skladovacích zařízení, zařízení pro zpětné zplynování LNG a velkoodběratelů k síti.
Tyto postupy podléhají schválení vnitrostátním regulačním orgánem.
2.
Provozovatelé přepravních soustav nejsou oprávněni odmítnout připojení nového skladovacího zařízení, zařízení pro zpětné zplynování LNG a velkoodběratele z důvodu případných budoucích omezení dostupné kapacity soustavy nebo dalších nákladů spojených s nezbytným zvýšením kapacity.
Provozovatel přepravní soustavy je povinen zajistit pro nové připojení dostatečnou vstupní a výstupní kapacitu.
3.
Provozovatelé přepravních soustav udělují a spravují přístup třetích osob k soustavě, zejména přístup pro nové hospodářské subjekty na trhu a producenty bioplynu v souvislosti s bezpečnostními pravidly soustavy.
KAPITOLA IVb
Článek 12j
Ustanovení o revizi
1.
Agentura předloží nejpozději do
...
* Evropskému parlamentu a Radě podrobnou zprávu, ve které uvede, v jakém rozsahu byly požadavky na oddělení podle této směrnice úspěšné a zajistily plnou a skutečnou nezávislost provozovatelů přepravní soustavy.
2.
Pro účely svého hodnocení podle odstavce 1 vezme agentura v úvahu zejména tato kritéria: spravedlivý a nediskriminační přístup do soustavy, účinnou regulaci, rozvoj soustavy, investice a nenarušené investiční pobídky, rozvoj propojovací infrastruktury a zabezpečení dodávek ve Společenství.
3.
Komise předloží nejpozději do
...
*
Evropskému parlamentu a Radě podrobnou zprávu o proveditelnosti vytvoření jediného evropského provozovatele přepravních soustav a analýzu nákladů a výhod v souvislosti zejména s vlastnickými právy, tržní integrací a efektivním a bezpečným provozem přepravní soustavy.
Zpráva je sepsána ve spolupráci se zúčastněnými stranami, zejména s provozovateli přepravních soustav a agenturou.
4.
Pokud je to vhodné a zejména v případě, že podle podrobné zprávy uvedené v odstavci 1 nebyly podmínky uvedené v odstavci 2 v praxi zabezpečeny, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do
...
**
návrhy s cílem zajistit skutečnou nezávislost provozovatelů přepravních soustav.
_____________________
*
Pět let po vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
** S
edm let po vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
(13)
Článek 13 se mění takto:
a)
V odst.
2 písm. c) se za první větu vkládá tato věta:
K plnění těchto úkolů musí mít provozovatel distribuční soustavy k dispozici potřebné zdroje, včetně zdrojů lidských, technických, finančních a fyzických.
b)
V odstavci 2 se písmeno d) mění takto:
i)
Poslední věta se
nahrazuje tímto
:
Osoba nebo subjekt pověřený sledováním programu shody (dále jen "kontrolor shody") předkládá
vnitrostátnímu
regulačnímu orgánu uvedenému v čl.
24a odst.
1 výroční zprávu s popisem přijatých opatření, která se zveřejňuje.
ii)
Doplňuje se tato věta: "Kontrolor shody musí být plně nezávislý a k plnění
svých úkolů musí mít přístup ke všem nezbytným informacím provozovatele distribuční soustavy i případných společností ve skupině."
c)
Doplňuje se následující odstavec, který zní
: 3.
Je-li provozovatel distribuční soustavy součástí vertikálně integrovaného podniku, zajistí členské státy sledování činností provozovatele distribuční soustavy, aby nemohl svoji vertikální integraci využívat k narušování hospodářské soutěže.
Vertikálně integrovaní provozovatelé distribuční soustavy zejména nesmějí ve svých sděleních a v rámci péče o obchodní značku uvádět v omyl, pokud jde o oddělenou totožnost dodavatelské divize vertikálně integrovaného podniku.
▌
(14)
Článek 15 se nahrazuje tímto:
Článek 15
Kombinovaný provozovatel
Tato směrnice nebrání činnosti provozovatele kombinace přepravní soustavy, zařízení LNG, skladovacího zařízení a distribuční soustavy, pokud ve vztahu ke každé své činnosti dodrží příslušná ustanovení
článku 7
║a čl.
13 odst.
1.
(15)
Vkládá se nový článek 18a, který zní:
Článek 18a
Přístup k zařízením LNG
1.
Pro organizaci přístupu k zařízením LNG se použije buď postup pro regulovaný přístup, nebo postup sjednaného přístupu uvedený v odstavci 2.
Tyto postupy se uplatňují v souladu s objektivními, průhlednými a nediskriminačními kritérii.
Vnitrostátní regulační orgány dohlížejí na dodržování těchto kritérii.
Členské státy rozhodnou o tom, jaký postup se použije, na základě přesně vymezených a zveřejněných kritérií.
Tato kritéria zejména určí, zda na příslušném trhu probíhá mezi zařízeními LNG hospodářská soutěž a zda je přístup k LNG sjednán prostřednictvím nezávislého provozovatele infrastruktury, který poskytuje otevřený přístup.
Vnitrostátní regulační orgány sledují dodržování těchto kritérií a zveřejní, nebo provozovatelům zařízení LNG uloží povinnost, aby zveřejnili, která zařízení LNG nebo které jejich části jsou nabízeny k s postupu jednaného přístupu podle odstavce 2.
2.
V případě sjednaného přístupu členské státy přijmou nezbytná opatření pro to, aby plynárenské podniky a oprávnění zákazníci uvnitř nebo mimo území pokryté propojenou soustavou byli schopni sjednat přístup k zařízením LNG.
Zúčastněné strany jsou povinny sjednat přístup k zařízením LNG v dobré víře.
(16)
Článek 19
se
nahrazuje tímto
:
Článek 19
Přístup ke skladovacím zařízením
1.
Pro organizaci přístupu ke skladovacím zařízením, je-li to technicky nebo hospodářsky nezbytné k poskytování účinného přístupu k soustavě pro účely dodávek zákazníkům, se členské státy rozhodnou, zda zvolí postup pro regulovaný přístup uvedený v odstavci 4 nebo postup sjednaného přístupu uvedený v odstavci 3.
Tyto postupy se uplatňují v souladu s objektivními, průhlednými a nediskriminačními kritérii.
Vnitrostátní regulační orgány dohlíží na dodržování těchto kritérii.
Vnitrostátní regulační orgány
vymezí a zveřejní kritéria,
podle nichž
je
možno vymezit režim pro
přístup ke skladovacím zařízením a
která zejména určí, zda na příslušném trhu probíhá mezi skladovacími zařízeními hospodářská soutěž a zda je tato organizace sjednána prostřednictvím nezávislého provozovatele infrastruktury, který poskytuje otevřený přístup.
Vnitrostátní regulační orgány sledují dodržování těchto kritérií a
zveřejní nebo provozovatelům skladovacího zařízení uloží povinnost, aby zveřejnili, která skladovací zařízení nebo které jejich části jsou nabízeny podle různých postupů uvedených v
odstavcích 3 a 4.
2.
Odstavec 1 se nevztahuje na pomocné služby a prozatímní skladování, které se týká zařízení LNG a které jsou nezbytné k procesu znovuzplynování a následného dodání do přepravní soustavy.
3.
V případě sjednaného přístupu přijmou vnitrostátní regulační orgány nezbytná opatření, aby plynárenským podnikům a oprávněným zákazníkům z oblasti pokryté propojenou sítí nebo mimo ni umožnily sjednat přístup ke skladování, je-li to technicky nebo hospodářsky nezbytné k poskytování účinného přístupu k síti.
Strany jsou povinny sjednat svůj přístup ke skladování v dobré víře.
Smlouvy o přístupu ke skladování se sjednávají s odpovídajícím provozovatelem skladovacího zařízení.
Vnitrostátní regulační orgány požadují, aby provozovatelé skladovacích zařízení zveřejnili své hlavní obchodní podmínky pro využívání skladování během šesti měsíců po provedení této směrnice a poté každý rok.
Při vytváření těchto podmínek se zohlední názor uživatelů zařízení, kteří mají právo předložit proti nim námitky vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
4.
Vnitrostátní regulační orgány, které zvolí regulovaný přístup, přijmou nezbytná opatření, aby poskytly plynárenským podnikům a oprávněným zákazníkům z oblasti pokryté propojenou sítí nebo mimo ni právo přístupu ke skladování na základě zveřejněných sazeb nebo jiných podmínek a závazků pro používání daného skladování je-li to technicky nebo hospodářsky nezbytné k poskytování účinného přístupu k síti.
Při vytváření těchto sazeb nebo jiných podmínek a závazků se zohlední názor uživatelů zařízení, kteří mají právo předložit proti nim námitky vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
Toto právo přístupu může být oprávněným zákazníkům poskytnuto tím, že se jim umožní uzavřít smlouvy o dodávkách s konkurenčními plynárenskými podniky jinými než vlastníkem nebo provozovatelem soustavy nebo podnikem ve skupině.
(17)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
Článek 22
Nová infrastruktura
1.
Větším novým plynárenským infrastrukturám, tj. propojovacímu vedení mezi členskými státy, zařízením LNG a skladovacím zařízením mohou být na základě žádosti uděleny na
určitou
dobu výjimky z článků 7, 18, 19
a
20 a čl.
24c odst.
4, 5 a
7
za těchto podmínek:
a)
investice musí zlepšit hospodářskou soutěž v dodávkách plynu a bezpečnost dodávek;
b)
úroveň rizika spojeného s investicí je taková, že k investici by bez udělení výjimky nedošlo;
c)
infrastruktura musí být vlastněna fyzickou nebo právnickou osobou, která je alespoň ve své právní formě oddělena od provozovatelů soustav, v jejichž soustavách bude infrastruktura vybudována;
d)
od uživatelů dané infrastruktury budou vybírány poplatky;
e)
výjimka není na újmu hospodářské soutěži nebo řádnému fungování vnitřního trhu se zemním plynem nebo účinnému fungování regulované soustavy, ke které je infrastruktura připojena.
f)
jedná se o projekt evropského zájmu překračující hranice alespoň jednoho státu uvnitř Evropské unie.
2.
Odstavec 1 se týká rovněž
všech
významných zvýšení kapacity stávajících infrastruktur a změn infrastruktur, které umožňují rozvoj
větších a dalších množství
.
3.
Vnitrostátní regulační
orgán uvedený v kapitole VIa může v jednotlivých případech rozhodnout o výjimkách uvedených v odstavcích 1 a 2.
Nachází-li se příslušná infrastruktura na území více než jednoho členského státu, vykonává úkoly svěřené tímto článkem regulačnímu orgánu agentura.
Rozhodnutí agentury podléhá předchozí konzultaci s dotčenými vnitrostátními regulačními orgány a žadatelem.
Výjimka se může vztahovat ke kapacitě nové infrastruktury nebo stávající infrastruktury s významně zvýšenou kapacitou, nebo
pouze
k
určitým
jejím
jednotlivým
částem.
Při rozhodování o udělení výjimky musí být v každém jednotlivém případě posouzena potřeba stanovit podmínky ohledně délky trvání výjimky a nediskriminačního přístupu k infrastruktuře.
Při rozhodování o těchto podmínkách se zejména zohlední dodatečná kapacita, která má být vybudována, nebo změny stávající kapacity, časový horizont projektu a vnitrostátní podmínky.
Před poskytnutím výjimky stanoví
vnitrostátní
regulační orgán pravidla a mechanismy pro správu a přidělování kapacity,
které mohou být v době, kdy je infrastruktura z uplatňování uvedených ustanovení vyjmuta, v případě nutnosti změněny, aby se přizpůsobily hospodářským a tržním požadavkům
.
Tato pravidla musí vyžadovat, aby všichni potenciální uživatelé infrastruktury byli vyzváni k tomu, aby projevili zájem na nasmlouvání kapacity před tím, než je kapacita v nové infrastruktuře přidělena, a to rovněž pro vlastní potřebu.
V
nitrostátní regulační
orgán musí vyžadovat, aby pravidla pro řízení překročení kapacity zahrnovala povinnost nabídnout nevyužitou kapacitu na trhu, a stanoví právo uživatelů zařízení, které jim umožní obchodovat s jejich smluvními kapacitami na sekundárním trhu.
Při hodnocení kritérií uvedených v odst.
1 písm. a), b) a e) ║ zohlední
vnitrostátní
regulační orgán výsledky zmíněného postupu přidělování kapacity
tam, kde třetí osoby závazně projevily svůj zájem
.
Rozhodnutí o výjimce, včetně podmínek uvedených v druhém pododstavci, musí být řádně odůvodněno a zveřejněno.
4.
V
nitrostátní regulační
orgán předá Komisi kopii každé žádosti o výjimku neprodleně po jejím obdržení.
Příslušný orgán Komisi neprodleně oznámí rozhodnutí společně se všemi důležitými informacemi, které se k němu vztahují.
Tyto informace mohou být předloženy v úhrnné podobě, což Komisi umožní přijmout podložené rozhodnutí.
Tyto informace obsahují zejména
a)
přesné důvody, na jejichž základě
vnitrostátní
regulační orgán výjimku udělil
či zamítl, společně s odkazem na konkrétní článek, o který se rozhodnutí opírá,
včetně finančních údajů odůvodňujících potřebu výjimky;
b)
provedenou analýzu dopadu udělení výjimky na hospodářskou soutěž a řádné fungování vnitřního trhu s plynem;
c)
důvody pro délku trvání výjimky a podíl na celkové kapacitě dotyčné plynárenské infrastruktury, pro kterou je výjimka udělena;
d)
výsledek konzultací s dotčenými
vnitrostátními
regulačními orgány, pokud se výjimka vztahuje na propojovací vedení;
e)
přínos infrastruktury k diverzifikaci dodávek plynu.
5.
Do dvou měsíců po obdržení oznámení může Komise přijmout rozhodnutí ukládající v
nitrostátnímu
regulačnímu orgánu, aby rozhodnutí o udělení výjimky změnil nebo zrušil.
Tato lhůta začíná prvním dnem po obdržení oznámení.
Pokud si Komise vyžádá doplňující informace, může být tato dvouměsíční lhůta prodloužena o dva měsíce.
Tato
náhradní
lhůta začíná prvním dnem po obdržení úplných doplňujících informací.
Tato dvouměsíční lhůta může být rovněž prodloužena se společným souhlasem Komise a v
nitrostátního
regulačního orgánu.
Nejsou-li požadované informace poskytnuty ve lhůtě stanovené v žádosti, považuje se oznámení za vzaté zpět, ledaže před uplynutím uvedené lhůty je lhůta buď prodloužena se společným souhlasem Komise a v
nitrostátního
regulačního orgánu, nebo v
nitrostátní
regulační orgán v řádně odůvodněném prohlášení informuje Komisi, že považuje oznámení za úplné.
Vnitrostátní regulační
orgán do čtyř týdnů naplní rozhodnutí Komise o změně nebo zrušení rozhodnutí o výjimce a uvědomí o tom Komisi.
Komise zabezpečí zachování důvěrnosti informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.
Rozhodnutí
Komise ▌o výjimce pozbývá platnosti
pět let po přijetí všech vnitrostátních a regionálních rozhodnutí a po vydání všech povolení,
pokud ▌ještě infrastruktura nebyla uvedena do provozu,
ledaže je zpoždění důsledkem okolností mimo kontrolu osoby, jíž byla výjimka udělena.
6.
Výjimky uvedené v odstavci 1 se automaticky uplatní na výjimky udělené podle tohoto článku k
...*
.
Podmínky pro udělení výjimky podle tohoto článku nelze změnit zpětně, aniž by se na tom dohodly všechny dotčené strany.
______________________________
*
Datum vstupu v platnost směrnice .../.../ES, [kterou se mění směrnice 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem]
.
(18)
Za článek 24 se vkládá nová kapitola, která zní:
KAPITOLA VIa
VNITROSTÁTNÍ REGULAČNÍ ORGÁNY
Článek 24a
Určení a nezávislost regulačních orgánů
1.
Každý členský stát určí jediný vnitrostátní regulační orgán.
2.
Každý členský stát
zaručí nezávislost
vnitrostátního
regulačního orgánu a
zajistí
, aby své pravomoci vykonával nestranně a průhledně.
Za tímto účelem členský stát
zajistí
, aby
byl
vnitrostátní regulační orgán
při výkonu regulačních úkolů
určených
touto směrnicí
a jinými souvisejícími právními předpisy
právně odlišený od jakéhokoli jiného veřejného či soukromého subjektu a byl na něm funkčně nezávislý a aby jeho zaměstnanci a osoby pověřené jeho řízením jednali nezávisle na jakýchkoli tržních zájmech a aby
při výkonu regulačních úkolů
nevyhledávali ani nepřijímali
přímé
pokyny od žádných vládních ani jiných veřejných či soukromých subjektů.
3.
Za účelem ochrany nezávislosti
vnitrostátního
regulačního orgánu musejí členské státy zajistit zejména:
a)
aby měl
vnitrostátní
regulační orgán právní subjektivitu,
finanční
autonomii a odpovídající lidské i finanční zdroje pro výkon svých povinností;
b)
aby
byli členové představenstva vnitrostátního regulačního orgánu jmenováni
na pevně stanovenou dobu, kterou není možné prodloužit, o délce nejméně pěti,
ale nejvíce sedmi, let
.
U poloviny členů činí první funkční období dva a půl roku.
Členy je
možné ▌z funkce odvolat během
jejich
funkčního období, pouze pokud již neplní podmínky stanovené v tomto článku nebo se
podle vnitrostátních právních předpisů dopustili
vážného pochybení
; a
c)
aby rozpočtové potřeby vnitrostátního regulačního orgánu byly kryty z přímých výnosů pocházejících z operací na energetickém trhu.
Článek 24b
Cíle politiky vnitrostátního regulačního orgánu
Při plnění svých regulačních úkolů specifikovaných v této směrnici přijme regulační orgán veškerá přiměřená opatření k dosažení těchto cílů:
a)
podpora – v těsné spolupráci s
Komisí, agenturou a s vnitrostátními
regulačními orgány ostatních členských států – konkurenceschopného, bezpečného a environmentálně udržitelného vnitřního trhu se zemním plynem v rámci Společenství a účinné otevření trhu pro všechny spotřebitele a dodavatele ve Společenství
a zajištění toho, aby dodavatelské energetické sítě fungovaly účinně, spolehlivě a s ohledem na dlouhodobé cíle;
b)
rozvoj konkurenceschopných a řádně fungujících ▌trhů v rámci Společenství k dosažení cíle uvedeného v písmenu a);
c)
potlačení
všech
omezení bránících obchodování se zemním plynem mezi členskými státy, mimo jiné rozvoj vhodné přeshraniční přepravní kapacity k uspokojení poptávky
a
posilování integrace vnitrostátních trhů a
usnadnění
neomezeného toku zemního plynu po celém Společenství;
d)
co nejhospodárnější
zajištění rozvoje bezpečných, spolehlivých a účinných
sítí zaměřených na zákazníka
, podpora ▌adekvátnosti
sítě a zajištění energetické účinnosti a integrace obnovitelných zdrojů (např. bioplynu) s malou i velkou kapacitou a distribuované výroby
jak
v přepravních
, tak
v distribučních sítích
;
e)
umožnění přístupu k síti zejména odstraněním překážek, které by mohly bránit přístupu pro nové subjekty na trhu a pro obnovitelné zdroje energie;
f)
zajištění toho, aby byly provozovatelům sítí poskytovány odpovídající pobídky, jak krátkodobě, tak dlouhodobě, ke zvyšování výkonnosti sítí a k podpoře integrace trhu;
g)
zajištění
prospěchu zákazníka prostřednictvím
účinného fungování příslušného vnitrostátního trhu,
zajištění ochrany spotřebitelů a
podporování
účinné hospodářské soutěže ve spolupráci s orgány pro hospodářskou soutěž
;
h)
přispění k vysokým standardům veřejné služby ve vztahu k zemnímu plynu, ochraně ohrožených zákazníků a zajištění toho, aby opatření na ochranu spotřebitele stanovená v příloze A byla účinná
;
i)
harmonizace procesu nezbytné výměny informací.
Článek 24c
Povinnosti a pravomoci
vnitrostátního
regulačního orgánu
1.
Vnitrostátní regulační
orgán má následující povinnosti,
které musí v případě potřeby provádět za těsné konzultace s ostatními příslušnými vnitrostátními orgány a orgány Společenství, provozovateli přepravních soustav a dalšími účastníky trhu a aniž by byly dotčeny jejich vlastní konkrétní pravomoci
:
a)
zajistit, aby provozovatelé přepravní a distribuční soustavy a případně vlastníci soustavy, jakož i jakékoli plynárenské podniky plnily své povinnosti vyplývající z této směrnice a z dalších příslušných právních předpisů Společenství, včetně těch, které se týkají přeshraničních otázek;
b)
spolupracovat na přeshraničních otázkách s
vnitrostátním
regulačním orgánem nebo orgány příslušných členských států a s
agenturou a zajistit, aby mezi přepravními infrastrukturami existovala dostatečná propojovací kapacita k provedení účinného posouzení celkového trhu a ke splnění kritérií pro bezpečné dodávky, aniž by byly diskriminovány dodavatelské podniky v různých členských státech;
c)
dodržovat a provádět
všechna relevantní závazná
rozhodnutí
Komise a
agentury ║;
d)
každoročně podávat
Komisi,
příslušným orgánům členských států,
a
agentuře ║ zprávu o činnosti a plnění svých povinností.
Tyto zprávy obsahují
přijatá opatření a dosažené výsledky ve vztahu k jednotlivým úkolům uvedeným v tomto článku;
e)
sledovat dodržování požadavků na oddělení podle této směrnice a dalších příslušných právních předpisů Společenství a
zabezpečit, aby nedocházelo k žádným vzájemným subvencím mezi přepravními, distribučními, skladovacími, LNG a dodavatelskými činnostmi
a zabezpečit, aby přepravní a distribuční sazby byly stanoveny v dostatečném předstihu před začátkem období, v němž budou uplatňovány;
f)
přezkoumávat investiční plány provozovatelů přepravní soustavy a posuzovat ve své výroční zprávě investiční plán provozovatelů přepravní soustavy, pokud je o jeho soulad s celoevropským desetiletým plánem rozvoje sítí uvedeným v článku 2c nařízení (ES) č. 1775/2005;
investiční plány provozovatelů přepravní soustavy zajistí dostatečné dovednosti a množství personálu pro plnění povinností služby; neplnění investičního plánu povede k uložení přiměřených sankcí provozovateli přepravní soustavy v souladu s pokyny stanovenými agenturou;
g)
schválit roční investiční plány provozovatelů přepravní soustavy;
h)
sledovat
dodržování bezpečnosti a spolehlivosti
sítě,
stanovovat nebo schvalovat normy a požadavky na kvalitu služeb a dodávek
a přezkoumávat
výsledky z hlediska kvality služeb a dodávek a
pravidla pro bezpečnost a spolehlivost sítě;
i)
sledovat úroveň průhlednosti a zajistit, aby
provozovatelé přepravní soustavy dodržovali
povinnost průhlednosti;
j)
sledovat ve spolupráci s orgány pro hospodářskou soutěž stupeň otevřenosti trhu a hospodářské soutěže na velkoobchodní a maloobchodní úrovni, včetně burz pro obchodování se zemním plynem, cen pro domácnosti, počtu případů přechodu k jinému dodavateli, počtu případů odpojení a stížností domácností v dohodnutém formátu, jakož i jakákoli narušení či omezení hospodářské soutěže, včetně poskytování relevantních informací a upozorňování příslušných
vnitrostátních
orgánů pro hospodářskou soutěž na veškeré relevantní případy;
k)
sledovat případy restriktivních smluvních podmínek, včetně výhradních doložek, které mohou zabránit nebo omezit možnost spotřebitelů, kteří nejsou domácnostmi, uzavřít smlouvu s více než jedním dodavatelem současně; vnitrostátní regulační orgány případně informují o této praxi vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž;
l)
s plným ohledem na ustanovení Smlouvy podporovat dohody na dlouhodobém základě mezi spotřebiteli energie a dodavateli, které přispívají ke zlepšování výroby a distribuce energie a zároveň spotřebiteli umožňují sdílet jejich výhody, za předpokladu, že tyto dohody mohou přispět k dosažení optimální výše investic do odvětví energetiky;
m)
sledovat dobu, jakou podniky zabývající se přepravou a distribucí potřebují na provedení připojení a oprav
, a ukládat sankce v souladu s pokyny vydanými agenturou, pokud jsou tyto lhůty překročeny bez řádného důvodu
;
n)
sledovat ▌podmínky přístupu
k zařízením pro skladování
║ a k jiným pomocným službám uvedeným v článku 19;
o)
zajišťovat, aniž jsou dotčeny pravomoci ostatních vnitrostátních regulačních orgánů, vysoké standardy veřejné služby ve vztahu k zemnímu plynu, ochranu ohrožených zákazníků a účinnost
a prosazování
opatření na ochranu spotřebitele stanovených v příloze A;
p)
zveřejňovat alespoň jednou ročně doporučení o souladu dodavatelských sazeb s článkem 3;
v těchto doporučeních je nutno věnovat náležitou pozornost dopadu regulovaných cen (velkoobchodních cen a cen pro koncové uživatele) na fungování trhu ;
q)
zajišťovat
účinný a rovný
přístup k údajům o spotřebě zákazníků,
včetně údajů o cenách a veškerých souvisejících výdajích pro všechny účastníky na trhu,
uplatňování
snadno srozumitelného
harmonizovaného formátu pro
tyto
údaje o spotřebě,
přiměřených podmínek pro platbu záloh, odrážejících skutečnou spotřebu,
a
rychlý
přístup
všech zákazníků
k
těmto
údajům podle přílohy A písm. h);
r)
sledovat provádění pravidel, která se týkají úlohy a povinností provozovatelů přepravní soustavy, provozovatelů distribuční soustavy, dodavatelů a zákazníků a dalších účastníků trhu podle článku 8b nařízení (ES) č. 1775/2005;
s)
stanovovat nebo schvalovat sazby za přístup k síti a zveřejňovat metodiku používanou pro stanovení těchto sazeb;
t)
zajistit průhlednost kolísání velkoobchodních cen;
u)
sledovat řádné uplatňování kritérií, která určují, zda se na skladovací zařízení vztahuje čl.
19 odst.
3, nebo ║ odst.
4.
║
2
.
Členské státy zajistí, aby byly
vnitrostátním
regulačním orgánům uděleny pravomoci, které jim umožní účinně a rychle plnit povinnosti uvedené v odstavci 1 ║.
Za tímto účelem musí
vnitrostátní
regulační orgán disponovat alespoň následujícími pravomocemi:
a)
vydávat závazná rozhodnutí týkající se plynárenských podniků;
b)
provádět ve spolupráci s vnitrostátním orgánem pro hospodářskou soutěž šetření zaměřená na fungování trhů se zemním plynem a ▌rozhodnout o jakýchkoli vhodných opatřeních, která jsou nezbytná a přiměřená pro podporu účinné hospodářské soutěže a zajištění řádného fungování trhu včetně programů uvolňování kapacit zemního plynu;
c)
vyžadovat od plynárenských podniků jakékoli informace, jež jsou důležité pro plnění jeho úkolů;
d)
ukládat účinné, přiměřené a odrazující sankce plynárenským podnikům, které neplní povinnosti, jež pro ně vyplývají z této směrnice či z jakýchkoli rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu nebo agentury
nebo navrhovat příslušnému orgánu uložení takových sankcí
;
dále ukládat nebo navrhovat uložení pokut provozovateli přepravních soustav nebo případně vertikálně integrovanému podniku za nedodržení jejich povinností podle této směrnice, a to až do výše 10 % ročního obratu provozovatele přepravních soustav
;
e)
disponovat vhodnými právy na šetření a příslušnými pravomocemi vydávat pokyny při řešení sporů podle
odstavců 8 a 9
;
f)
schvalovat ochranná opatření uvedená v článku 26.
3.
Je-li podle kapitoly IVa určen provozovatel přepravní soustavy, musí mít vnitrostátní regulační orgán kromě úkolů, které jsou mu svěřeny podle odstavce 1 a 2, alespoň tyto úkoly a pravomoci:
a)
ukládat sankce včetně pokut podle odst.
2 písm. d) za diskriminační chování ve prospěch vertikálně integrovaného podniku;
b)
sledovat komunikaci mezi provozovatelem přepravní soustavy a vertikálně integrovaným podnikem s cílem zajistit, aby provozovatel přepravní soustavy plnil své povinnosti
;
c)
jednat jako orgán pro urovnávání sporů mezi vertikálně integrovaným podnikem a provozovatelem přepravní soustavy, pokud jde o veškeré stížnosti předložené podle odstavce 8;
d)
sledovat obchodní a finanční vztahy mezi vertikálně integrovaným podnikem a provozovatelem přepravní soustavy, včetně půjček;
e)
sledovat, zda všechny obchodní a finanční dohody splňují tržní podmínky;
f)
požadovat od vertikálně integrovaného podniku odůvodnění v případě oznámení kontrolora shody podle čl.
12g odst.
4.
Toto odůvodnění musí obsahovat zejména důkazy, že nedošlo k žádnému diskriminačnímu chování, které by zvýhodnilo vertikálně integrovaný podnik;
g)
provádět kontroly v provozovnách vertikálně integrovaného podniku a provozovatele přepravní soustavy;
h)
požadovat od provozovatele přepravní soustavy veškeré informace a přímo kontaktovat veškerý jeho personál; pokud přetrvávají pochybnosti, platí tatáž práva pro vertikálně integrovaný podnik a jeho dceřiné společnosti;
i)
provádět všechny nezbytné kontroly provozovatele přepravní soustavy, a pokud přetrvávají pochybnosti, vertikálně integrovaného podniku a jeho dceřiných společností; uplatňují se pravidla uvedená v článku 20 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy*;
j)
ukládat účinné, přiměřené a odrazující sankce provozovateli přepravní soustavy a/nebo vertikálně integrovanému podniku, který neplní povinnosti, jež pro něj vyplývají z tohoto článku či z jakýchkoli rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu nebo agentury; toto právo zahrnuje oprávnění:
i)
ukládat účinné, přiměřené a odrazující pokuty odvozené od obratu provozovatele přepravní soustavy nebo vertikálně integrovaného podniku;
ii)
vydávat příkazy napravující diskriminační chování;
iii)
zrušit alespoň částečně licenci provozovatele přepravní soustavy v případě opakovaného porušení ustanovení o oddělení podle tohoto článku.
4.
Vnitrostátní regulační
orgány jsou příslušné pro stanovování nebo schvalování podmínek před tím, než vstoupí v platnost, pro:
a)
připojení a přístup k vnitrostátním sítím, včetně sazeb za přenos a distribuci
a jejich metod výpočtu, nebo metod a jejich sledování
z
a účelem stanovení nebo schválení sazeb za přenos a distribuci
a podmínek přístupu k zařízením LNG a sazeb za tento přístup,
včetně jejich metod výpočtu, nebo metod a jejich sledování
z
a účelem stanovení nebo schválení sazeb za přístup k zařízením LNG.
Tyto sazby
musí odrážet skutečné vynaložené náklady, pokud tyto náklady odpovídají nákladům výkonného provozovatele a jsou průhledné
.
Tyto sazby
musí umožňovat provádění nezbytných investic do sítí a zařízení LNG tak, aby díky těmto investicím bylo možné zabezpečit rentabilitu sítí a zařízení LNG.
Tyto sazby nesmí diskriminovat nové účastníky.
b)
poskytování vyrovnávacích služeb,
které odrážejí náklady a jsou pokud možno příjmově neutrální a přitom poskytují vhodné podněty pro uživatele sítě, aby vyrovnali své vstupy a výstupy; měly by být spravedlivé a nediskriminační a založené na objektivních kritériích.
c)
přístup k přeshraničním infrastrukturám včetně postupů pro přidělování kapacity a řízení přetížení.
Mají právo požádat provozovatele přepravní soustavy, aby změnili podmínky
.
5.
Při stanovování či schvalování
podmínek nebo metod výpočtu pro sazby a vyrovnávací služby
musí regulační orgány zajistit, aby byla provozovatelům sítě poskytnuta přiměřená pobídka, jak z krátkodobé, tak z dlouhodobé perspektivy, pro zvyšování účinnosti a podporu integrace trhu
, zajištění bezpečnosti dodávek
a souvisejících výzkumných činností.
6
.
Vnitrostátní regulační orgány sledují řízení přetížení v rámci vnitrostátních přepravních plynových soustav.
Provozovatelé přepravních soustav předloží své postupy pro řízení přetížení, včetně přidělování kapacity, ke schválení vnitrostátním regulačním orgánům.
Vnitrostátní regulační orgány mohou před schválením požadovat změny těchto postupů.
7
.
Vnitrostátní regulační
orgány mají právo požádat v případě potřeby provozovatele přepravní soustavy, ▌zařízení LNG a distribuční soustavy, aby změnili podmínky, včetně sazeb uvedených v tomto článku, tak, aby byly přiměřené a používaly se nediskriminačním způsobem.
8
.
Každá osoba, která si stěžuje na provozovatele přepravní soustavy,
skladovací zařízení,
zařízení LNG nebo distribuční soustavy, může podat stížnost
vnitrostátnímu
regulačnímu orgánu, který jako orgán pro řešení sporů vydá rozhodnutí do dvou měsíců po obdržení stížnosti.
Tuto lhůtu je možné prodloužit o dva měsíce, pokud
vnitrostátní
regulační orgány potřebují další informace.
Tuto lhůtu je možné dále prodloužit po dohodě s navrhovatelem.
Rozhodnutí vnitrostátního regulačního
orgánu má závazný účinek, pokud není zrušeno nebo odvoláno.
9.
Každá osoba, které se dotýká rozhodnutí o metodách přijaté podle tohoto článku nebo které se dotýkají navržené
sazby a
metody, má-li
vnitrostátní
regulační orgán konzultační povinnost, a která má právo si na ně stěžovat, může podat stížnost s ohledem na přezkoumání rozhodnutí ve lhůtě nejvýše dvou měsíců po zveřejnění rozhodnutí nebo návrhu rozhodnutí nebo v kratší lhůtě stanovené členskými státy.
Tato stížnost nemá odkladný účinek.
10
.
Členské státy vytvoří vhodné a účinné mechanismy pro ▌kontrolu a průhlednost tak, aby zabránily veškerému zneužívání dominantního postavení a bezohlednému chování, zejména ke škodě spotřebitelů.
Tyto mechanismy berou v úvahu ustanovení Smlouvy, a zejména její článek 82.
11.
Vnitrostátní regulační orgány zřídí nezávislou službu pro stížnosti a alternativní systém opravných prostředků, jako je nezávislý ombudsman pro energetiku nebo orgán sdružující spotřebitele.
Tyto služby nebo systémy odpovídají za účinné vyřizování stížností a vyhovují kritériím pro osvědčené postupy.
Vnitrostátní regulační or4ány stanoví normy a obecné pokyny pro vyřizování stížností výrobci a provozovateli sítí.
12
.
Členské státy zajistí, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy byla přijata vhodná opatření, včetně správních opatření nebo trestních řízení proti odpovědným fyzickým nebo právnickým osobám, pokud nejsou dodržena pravidla o důvěrnosti stanovená touto směrnicí.
13
.
Stížnosti uvedené v
odstavcích 8 a 9
se podávají, aniž je dotčen výkon práva na opravný prostředek podle právních předpisů Společenství a členských států.
14
.
Rozhodnutí
vnitrostátních
regulačních orgánů musí být
plně
odůvodněná
a musí být dostupná veřejnosti, aby byla umožněna právní kontrola.
15
.
Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni existovaly vhodné mechanismy, v jejichž rámci má strana, které se rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu týká, právo podat opravný prostředek k
vnitrostátnímu soudu nebo jinému nezávislému vnitrostátnímu
orgánu, který je
nezávislý na zúčastněných stranách a jakékoli vládě.
▌
Článek 24d
Regulační režim pro přeshraniční otázky
1.
Vnitrostátní regulační
orgány úzce spolupracují a vzájemně konzultují a poskytují si navzájem i agentuře jakékoli informace nezbytné pro plnění jejich úkolů podle této směrnice.
U předávaných informací zajistí přijímající orgán stejnou úroveň důvěrnosti, jaká je vyžadována od orgánu, který informaci poskytl.
2.
S cílem zajistit, aby tam, kde se objevují regionální trhy s plynem, integrace odrážela odpovídající regulační opatření, příslušné vnitrostátní regulační orgány zajistí v úzké spolupráci s agenturou a podle jejích pokynů, aby ve vztahu k jejich regionálním trhům byly prováděny alespoň tyto regulační úkoly:
a)
spolupráce
přinejmenším na regionální úrovni s cílem podporovat utváření provozních uspořádání vedoucích k zajištění optimálního řízení sítě, rozvoji společných burz pro obchodování se zemním plynem a k přidělování přeshraniční kapacity a s cílem zajistit
odpovídající
úroveň propojovací kapacity,
včetně pomocí nových propojení,
v rámci regionu
a mezi regiony
umožňující rozvoj účinné hospodářské soutěže
a zlepšení bezpečnosti dodávek.
b)
harmonizace všech technických a tržních kodexů pro příslušné provozovatele přepravních soustav a další účastníky trhu, a to alespoň na příslušné regionální úrovni;
c)
harmonizace pravidel pro řízení přetížení;
d)
Přijímaní pravidel, která zajistí, aby vlastníci nebo ředitelé výměníků plynu, které fungují na příslušných trzích, byli zcela nezávislí na vlastnících nebo ředitelích výrobních zařízení.
Vnitrostátní regulační orgány mají právo uzavírat vzájemné dohody za účelem rozvoje spolupráce v oblasti regulace a činnosti uvedené v prvním pododstavci jsou případně prováděny za těsné konzultace s ostatními příslušnými vnitrostátními orgány, aniž by byly dotčeny jejich vlastní konkrétní pravomoci.
3.
Agentura rozhodne o regulačním režimu pro infrastrukturu spojující alespoň dva členské státy:
a)
na společnou žádost příslušných vnitrostátních regulačních orgánů nebo
b)
pokud příslušné vnitrostátní regulační orgány nedokázaly dosáhnout dohody o vhodném regulačním režimu do šesti měsíců ode dne, kdy byl spis předložen poslednímu z těchto regulačních orgánů.
▌
Článek 24e
Soulad s pokyny
1.
Komise nebo kterýkoli
regulační orgán ║a si mohou vyžádat stanovisko agentury k tomu, zda je rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu v souladu s pokyny uvedenými v této směrnici nebo v nařízení (ES) č. 1775/2005.
2.
Agentura poskytne do
dvou měsíců
své stanovisko
Komisi nebo vnitrostátnímu
regulačnímu orgánu, který si jej vyžádal, ║a rovněž
vnitrostátnímu
regulačnímu orgánu, který dotyčné rozhodnutí vydal.
3.
Pokud
vnitrostátní
regulační orgán, který rozhodnutí vydal, nevyhoví stanovisku agentury do čtyř měsíců ode dne, kdy jej obdržel, uvědomí
o tom
agentura Komisi.
4.
Kterýkoli
vnitrostátní
regulační orgán může Komisi uvědomit, má-li za to, že rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu není v souladu s pokyny uvedenými v této směrnici nebo v nařízení (ES) č. 1775/2005, a to do dvou měsíců od dne tohoto rozhodnutí.
5.
Pokud Komise ║ shledá, že dané rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu vyvolává vážné pochybnosti z hlediska jeho slučitelnosti s pokyny uvedenými v této směrnici nebo v nařízení (ES) č. 1775/2005,
do dvou měsíců poté, co ji uvědomila agentura v souladu s odstavcem 3 nebo regulační orgán v souladu s odstavcem 4, nebo z vlastního podnětu do tří měsíců ode dne rozhodnutí
může Komise rozhodnout o zahájení řízení.
V takovém případě vyzve
vnitrostátní
regulační orgán a účastníky řízení před
vnitrostátním
regulačním orgánem, aby předložili připomínky.
6.
Pokud se Komise rozhodla zahájit řízení, nejpozději do čtyř měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí vydá konečné rozhodnutí
a)
nevznášet námitky proti rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu; nebo
b)
vyžadující, aby dotčený
vnitrostátní
regulační orgán změnil nebo zrušil své rozhodnutí, má-li za to, že nebyly dodrženy pokyny.
7.
Pokud Komise nepřijala rozhodnutí o zahájení řízení nebo konečné rozhodnutí ve lhůtách stanovených v odstavcích 5 a 6, má se za to, že proti rozhodnutí
vnitrostátního
regulačního orgánu nevznesla námitky.
8.
Vnitrostátní regulační
orgán naplní rozhodnutí Komise vyžadující změnu či zrušení jeho rozhodnutí do dvou měsíců a uvědomí o tom Komisi.
9.
Komise přijme pokyny, které podrobně stanoví postup pro uplatňování tohoto článku.
Toto opatření, jehož předmětem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijme regulativním postupem s kontrolou podle čl.
30 odst.
3.
Článek 24f
Vedení záznamů
1.
Členské státy musí vyžadovat, aby dodavatelské podniky uchovávaly pro potřebu
příslušných orgánů za účelem plnění jejich úkolů
alespoň po dobu pěti let náležité údaje týkající se všech transakcí se smlouvami na dodávky zemního plynu a deriváty na zemní plyn s velkoodběrateli a provozovateli přepravní soustavy, jakož i s provozovateli skladovacího zařízení a zařízení LNG.
2.
Údaje
mohou
obsahovat podrobnosti o vlastnostech příslušných transakcí, jako například pravidla upravující trvání, dodání a plnění, množství, data a časy uskutečnění a ceny transakcí a informace k identifikaci dotčeného velkoodběratele, jakož i stanovené podrobnosti o všech nenaplněných smlouvách na dodávky zemního plynu a derivátech na zemní plyn.
3.
Vnitrostátní regulační
orgán může rozhodnout, že části těchto informací poskytne účastníkům trhu, ovšem za podmínky, že se nezveřejní informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které se týkají jednotlivých účastníků trhu či jednotlivých transakcí.
Tento odstavec se nevztahuje na informace o finančních nástrojích, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2004/39/ES.
▌
4
.
Ustanovení tohoto článku nezakládají vzhledem k orgánům uvedeným v odstavci 1 další povinnosti pro subjekty spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/39/ES.
5
.
Potřebují-li orgány uvedené v odstavci 1 přístup k údajům, které uchovávají subjekty spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/39/ES, poskytnou požadované údaje orgánům uvedeným v odstavci 1 orgány příslušné podle uvedené směrnice.
_____________________
* Úř. věst.
L 1, 4.1.2003, s. 1.
(19)
Článek 25 se zrušuje.
(20)
Vkládá se nový článek, který zní:
Článek 26a
Výjimka pro průmyslové zóny
1.
Členské státy mohou vyjmout průmyslové zóny z působnosti článku 4, článku 7, čl.
8 odst.
1 a 2, článku 11, čl.
12 odst.
5, článků 13, 17 a 18, čl.
23 odst.
1 nebo článku 24 této směrnice.
2.
Výjimkami uvedenými v odstavci 1 nesmí být dotčen přístup třetích stran.
Zákazníci v průmyslových zónách musí mít možnost svobodně si zvolit svého dodavatele plynu a v případě neshody s provozovatelem sítě se mohou obrátit na vnitrostátní regulační orgány.
(21)
Článek 30 se nahrazuje tímto:
Článek 30
Výbor
1.
Komisi je nápomocen výbor.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
3.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl.
5a odst.
1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
(22)
▌
Příloha A se nahrazuje tímto:
Aniž jsou dotčeny předpisy Společenství o ochraně spotřebitele, zejména směrnice 97/7/ES Evropského parlamentu a Rady a směrnice Rady 93/13/EHS, měla by opatření uvedená v článku 3 zákazníkům zabezpečit, aby:
a)
měli právo uzavřít se svým poskytovatelem služeb v odvětví zemního plynu smlouvu, která obsahuje:
-
totožnost a adresu dodavatele,
-
poskytované služby, nabízenou úroveň kvality služeb, jakož i lhůtu pro počáteční připojení,
-
druhy služeb údržby,
-
prostředky, kterými je možné získávat aktuální informace o všech uplatňovaných sazbách a poplatcích za údržbu,
-
trvání smlouvy, podmínky, za nichž je možné služby nebo smlouvu obnovit nebo zrušit, existence práva na bezplatné odstoupení od smlouvy,
-
všechny náhrady a odškodnění, které se uplatňují na smluvní službu v případě, že není dodržena úroveň kvality, včetně nesprávného nebo zpožděného účtování,
-
způsob započetí postupů pro řešení sporů v souladu s písmenem f),
-
informace o právech spotřebitele, včetně všech výše uvedených práv, jasně oznámené prostřednictvím internetových stránek účtovacího a plynárenského podniku, a
-
údaje týkající se příslušného odvolacího orgánu a postup, kterým se musí zákazník řídit v případě sporu.
Podmínky musí být korektní a dobře známé předem.
V každém případě by se informace uvedené v tomto bodě měly poskytovat před uzavřením nebo potvrzením smlouvy.
Pokud se smlouvy uzavírají prostřednictvím zprostředkovatelů, poskytují se uvedené informace taktéž před uzavřením smlouvy:
b)
dostávali přiměřené informace o každém úmyslu změnit smluvní podmínky a informace o svém právu na odstoupení v případě jejího vypovědění.
Poskytovatelé služeb svým zákazníkům přímo a včas oznamují každé zvýšení poplatků, nejpozději jedno běžné zúčtovací období poté, co zvýšení nabude účinku průhledným a srozumitelným způsobem.
Členské státy zajistí, aby zákazníci mohli svobodně odstupovat od smluv, pokud nesouhlasí s novými podmínkami, které jim oznámil jejich poskytovatel služeb v odvětví zemního plynu;
c)
dostávali průhledné informace o uplatňovaných cenách a sazbách a o standardních podmínkách týkajících se přístupu a používání služeb v odvětví zemního plynu;
d)
jim byla poskytována široká nabídka způsobů plateb, která nebude diskriminovat žádné zákazníky.
Jakýkoli rozdíl v podmínkách musí odrážet náklady dodavatele týkající se různých platebních režimů.
Obecné podmínky musí být korektní a průhledné.
Poskytují se v jasném a srozumitelném jazyce.
Zákazníci jsou chráněni před nepoctivými a zavádějícími způsoby prodeje, včetně mimosmluvních překážek uložených obchodníkem například nadměrnou smluvní dokumentací;
e)
jim nebyl účtován poplatek při změně dodavatele;
f)
měli prospěch z průhledných, jednoduchých a levných postupů pro vyřizování stížností.
Zejména musí mít všichni zákazníci právo na dodávku služeb a vyřízení stížností ze strany poskytovatele plynárenských služeb.
Takové postupy umožňují, aby spory byly vyřešeny spravedlivě a pohotově do tří měsíců, a v odůvodněných případech zabezpečují systém odškodnění nebo náhrady.
Tyto postupy by se měly, kdykoli-je to možné, řídit zásadami stanovenými v doporučení Komise 98/257/ES ze dne 30 března 1998 o zásadách pro orgány příslušné pro mimosoudní urovnávání spotřebitelských sporů*;
g)
při přístupu k plynárenské soustavě byli informováni o svých právech na dodávky zemního plynu za přiměřené ceny podle platných vnitrostátních předpisů;
h)
mohli snadno přepnout na nového dodavatele a
měli k dispozici údaje o své spotřebě a aby mohli na základě výslovného souhlasu a zdarma poskytnout kterémukoli
autorizovanému dodavatelskému
podniku ▌přístup ke svým měřeným údajům.
Strana odpovídající za správu údajů je povinna tyto údaje podniku vydat.
Členské státy určí formát pro tyto údaje a postup, jakým dodavatelé a spotřebitelé budou mít k těmto údajům přístup.
Za tuto službu nesmějí být spotřebiteli účtovány žádné další náklady;
i)
byli
alespoň čtvrtletně
řádně informováni o aktuální spotřebě zemního plynu a o nákladech na zemní plyn.
Za tuto službu nesmějí být spotřebiteli účtovány žádné další náklady.
Členské státy zajistí, aby zavedení inteligentních měřičů bylo dokončeno s minimálním obtěžováním zákazníků během
...
**
, a budou za ně odpovídat provozovatelé distribuční soustavy nebo dodavatelské podniky
.
Vnitrostátní regulační orgány jsou odpovědné za sledování postupu tohoto vývoje a za stanovení obecných norem pro tento účel.
Členské státy zajistí, aby normy, které tvoří minimální technické konstrukční a funkční požadavky pro měřidla, řešily otázky interoperability, aby poskytly zákazníkům co největší přínos za co nejmenší náklady;
j)
obdrželi závěrečné vyúčtování po změně dodavatelského podniku nejpozději jeden měsíc po informování příslušného dodavatelského podniku
.
________________
*
Úř. věst.
L 115, 17.4.1998, s. 31
.
**
Deset let po vstupu v platnost směrnice .../.../ES [kterou se mění směrnice 2003/55/ ]
Článek 2
Provedení
1.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do ...* ║.
Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
Budou tyto předpisy používat od *
18 měsíců ode dne vstupu v platnost této směrnice.
.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení.
Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2.
Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
3.
Členské státy zruší veškeré právní a správní předpisy, které brání jakémukoli plynárenskému podniku nebo regulačnímu či jinému orgánu v plnění jejich povinností nebo výkonu pravomocí podle této směrnice.
4.
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě každoročně zprávu o formálním a praktickém provádění této směrnice v každém členském státu.
5.
Je-li do získání částí vertikálně integrovaného podniku přímo či nepřímo zapojen veřejně kontrolovaný subjekt, oznámí se cena v dohodě o této transakci Komisi.
Toto oznámení zahrnuje osvědčení mezinárodní auditorské společnosti o hodnotě podkladových aktiv.
Komise smí tyto informace využít pouze pro výkon kontroly nad státními podporami.
Článek 3
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V ... dne... .
Za Evropský parlament Za Radu
předseda
nebo
předsedkyně předseda
nebo
předsedkyně
