4.
11.
2009 B7-0130/2009 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl.
110 odst.
2 jednacího řádu
o summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009
Rebecca Harms
,
Daniel Cohn-Bendit
,
Heidi Hautala
,
Martin Schulz
,
Bart Staes
,
Indrek Tarand
za skupinu Verts/ALE
PE428.742v01-00 B7‑0130/2009 Usnesení Evropského parlamentu o summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009
Evropský parlament ,
– s ohledem na svá předchozí usnesení týkající se Ruské federace, zejména na usnesení ze dne 17. září 2009 Texty přijaté tohoto dne: P7_TA(2009)0022 .
– s ohledem na své usnesení o vnějších aspektech energetické bezpečnosti přijaté dne 17. září 2009 Texty přijaté tohoto dne: P7_TA(2009)0021 .
,
– s ohledem na své usnesení o summitu EU-Rusko, který se bude konat ve dnech 26.–27. června 2008 v Chanty-Mansijsku, přijaté dne 19. června 2008 Texty přijaté tohoto dne: P6_TA(2008)0309 .
,
– s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem, která vstoupila v platnost v roce 1997 a jejíž platnost uplynula koncem roku 2007,
– s ohledem na konzultace mezi EU a Ruskem o lidských právech,
– s ohledem na čl.
110 odst.
2 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že obchodní a hospodářské vztahy mezi EU a Ruskem se neustále posilují a zvyšují vzájemnou závislost obou stran navzdory stále četnějším nedorozuměním a nedůvěře v základních politických a ekonomických otázkách,
B. vzhledem k tomu, že v současnosti projednávaná dohoda, která by měla nahradit dohodu o partnerství a spolupráci, naráží na překážky a potíže způsobující nepředpokládané zpoždění, jež ohrožují původní ambiciózní očekávání spojené s novým rámcem a podkopávají uplatňování čtyř společných prostorů,
C. vzhledem k tomu, že ústřední a strategickou úlohu ve vztazích EU a Ruska nadále hraje energetika; že nedávné rozhodnutí Ruska zrušit svůj podpis smlouvy o Energetické chartě tyto vztahy ještě více komplikuje a ohrožuje probíhající dialog o energetice a další možný rozvoj těchto vztahů; že energetika je klíčovým nástrojem ruské zahraniční politiky; vzhledem k tomu, že silná závislost EU na fosilních palivech negativně ovlivňuje možnost Evropy rozvíjet vyrovnaný a důsledný přístup k Rusku řídící se určitými hodnotami,
D. vzhledem k tomu, že tato nekoherentnost je značně patrná z toho, jak nesměle Rada, Komise a členské státy kritizují porušování lidských práv v Rusku a situaci na Kavkaze, zejména pokud jde o Čečensko a Ingušsko; tato kritika totiž na bilaterálních jednáních zaznívá jen málokdy a je velmi slabá,
E. vzhledem k tomu, že svoboda projevu, sdružování a shromažďování byla v Rusku v posledních letech okleštěna a ohrožena a obhájci lidských práv, organizace nezávislé občanské společnosti, političtí odpůrci, nezávislé sdělovací prostředky a běžní občané se stali oběťmi tohoto omezení občanských a politických práv,
F. vzhledem k tomu, že komunální volby dne 11. října znovu zvýraznily selhání a nedostatky ruského systému a zaznamenaly rozsáhlá obvinění z podvodů a machinací i nepřipravenost části ruských orgánů tyto stížnosti odpovídajícím způsobem řešit,
G. vzhledem k tomu, že ruští občané podali řadu žalob k Evropskému soudu pro lidská práva ve Štrasburku, což symbolizuje rostoucí nedůvěru ruského veřejného mínění k soudnímu systému Federace,
H. vzhledem k tomu, že pro EU je nanejvýš důležité, aby postupovala jednotně, projevovala silnou vnitřní solidaritu, přijala společný postoj a nepřistupovala na ruské nabídky k upevnění bilaterálních vztahů s členskými státy, které by k tomu projevovaly největší ochotu; že by na druhé straně měly členské státy jednat zodpovědně a spravedlivě a neměly by používat své právo veta ve složitých, strukturovaných jednáních,
I. vzhledem k tomu, že nedávné rozhodnutí vlády USA přehodnotit původní plán na rozmístění štítu protiraketové obrany v Polsku a v České republice a probíhající jednání o revizi Smlouvy o omezení strategických zbraní (START) vytváří cestu pro nové klima a pro posílený dialog s Ruskem o bezpečnostních otázkách v Evropě a pro lepší spolupráci v dosud nevyřešených otázkách, jako je jaderné odzbrojení a nešíření jaderných zbraní,
J. vzhledem k tomu, že mír a stabilita v zemích, které sousedí s EU i s Ruskem, jsou v zájmu jak Ruska, tak i EU; vzhledem k tomu, že krize v těchto zemích by měla být jedním z klíčových témat, jež musí být projednávána upřímně a otevřeně, zejména s ohledem na nevyřešené konflikty a rozhodnutí Ruska uznat nezávislost Abcházie a Jižní Osetie,
K. vzhledem k tomu, že jako člen Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Rady Evropy se Ruská federace zavázala respektovat svobodu projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že EU by měla s Ruskem sdílet strategické partnerství založené na hodnotách demokracie, lidských práv a právního státu,
1. vyjadřuje znepokojení nad stavem vztahů mezi EU Ruskem a zdůrazňuje, že se strategické partnerství stále více mění v partnerství pragmatické povahy s hluboce rozdílnými názory na klíčové otázky;
2. bere na vědomí, že se summit EU a Ruska, který se bude konat ve Stockholmu dne 18. listopadu, soustředí na hospodářskou a finanční krizi, změnu klimatu, energetiku a energetickou bezpečnost i na řadu regionálních a mezinárodních otázek;
3. zastává názor, že je nutné vynaložit veškeré úsilí na to, aby se podařilo Rusko konstruktivně a otevřeně zapojit s cílem usnadnit jednání o nové významné rámcové dohodě založené na skutečně sdílených společných hodnotách a zájmech;
4. upozorňuje na to, že na plán uplatňování čtyř společných prostorů by se mělo nahlížet jako na klíčový prvek jednání a v tomto ohledu žádá Komisi, aby předložila hodnocení současné dohody o partnerství a spolupráci s cílem ověřit, zda byl potenciál této dohody plně využit a co je třeba udělat, aby se předešlo minulým chybám a nedostatkům;
5. znovu zdůrazňuje, že ústředním bodem jakékoli budoucí dohody s Ruskou federací musí být demokracie a lidská práva, zejména pokud jde o formulaci účinné, prakticky použitelné doložky o lidských právech a její začlenění do znění dohody, a že kvalita a intenzita vztahů bude záviset na úctě k těmto hodnotám a jejich podpoře;
6. vyjadřuje politování nad tím, že nedošlo ke konkrétním pokrokům a pokračování v konzultacích mezi EU a Ruskem v oblasti lidských práv, a opakuje svoji výzvu k tomu, aby byly tyto konzultace účinnější, více se orientovaly na výsledky, aby probíhaly za účasti i jiných ruských ministerstev než jen ministerstva zahraničních věcí a aby do nich byl na všech úrovních plně zapojen Evropský parlament;
7. vyzývá v tomto ohledu Komisi a Radu, aby systematicky vydávaly veřejná prohlášení založená na hodnocení společných závazků přijatých během těchto konzultací; zdůrazňuje zároveň, že místo těchto konzultací se musí v každém případě střídat, jako je tomu pro veškeré další rozhovory o lidských právech, které vede EU se třetími zeměmi; soudí v této souvislosti, že brífinky se zástupci občanské společnosti, jež Komise pořádá před oficiálními konzultacemi, jsou důležitým nástrojem, který by měl být řádně posílen a který by měly ruské orgány vzít v potaz, aby se přeměnily v plnohodnotné právní semináře za účasti odborníků, zástupců občanské společnosti a představitelů veřejné správy obou stran;
8. důrazně podporuje obecné zásady EU o obhájcích lidských práv jako součást politiky lidských práv EU a vyzývá Radu, aby dále rozvíjela preventivní ochranná opatření a soustřeďovala se přitom na ochranu a podporu obhájců lidských práv; zejména vyzývá k tomu, aby jako stálý bod konzultací mezi EU a Ruskem o lidských právech byla zařazena ochrana obhájců lidských práv; zdůrazňuje v tomto ohledu, že požadavek Evropského parlamentu, aby byla otázka obhájců lidských práv stanovena jako klíčová ve všech třech orgánech EU, aby mohly být účinněji koordinovány společné kroky s dalšími evropskými a mezinárodními subjekty na ochranu lidských práv;
9. vyzývá ruské orgány k tomu, aby se podřídily všem rozsudkům Evropského soudu pro lidská práva a aby neprodleně ratifikovaly protokol o reformě tohoto orgánu; naléhavě vyzývá Dumu, aby ratifikovala doplňkový protokol č. 14 k Evropské úmluvě o lidských právech;
10. zdůrazňuje, že silná a nezávislá občanská společnost je základním a nenahraditelným prvkem skutečné a vyspělé demokracie; má v tomto ohledu hluboké obavy kvůli zhoršující se situaci obhájců lidských práv a obtížím, kterým při své registraci a provádění své činnosti čelí nevládní organizace zabývající se podporou lidských práv, ochranou životního prostředí a ekologickými otázkami;
11. odsuzuje brutální vraždu známého bojovníka za lidská práva a významného představitele opozice Makšaripa Auševa, který byl zastřelen v Ingušsku; vyzývá v tomto ohledu ruské orgány, aby ukončily současnou široce rozšířenou beztrestnost, které se těší pachatelé násilí vůči obhájcům lidských práv, a zejména aby si jako prioritní vytyčily zastavení atmosféry teroru a nezákonnosti na severním Kavkaze a aby ochraňovaly a zaručovaly fyzickou nedotknutelnost obhájců lidských práv v souladu s příslušnými mezinárodními a regionálními nástroji na ochranu lidských práv; zejména vyzývá ruské orgány, aby přijaly preventivní opatření na ochranu obhájců lidských práv, jako je zahájení vyšetřování, jakmile se veřejný žalobce a soudní systém dozví o jejich ohrožení;
12. vyzývá ruské orgány, aby bojovaly proti svévoli, dodržovaly zásady právního státu a nevyužívaly soudnictví jako politického nástroje; zejména vyzývá k lepšímu zacházení s uvězněnými podnikateli Michailem Chodorkovským a Platonem Lebeděvem, aby byl těmto vězňům zaručen řádný a spravedlivý proces, a k zastavení dalších politicky motivovaných stíhání;
13. vyzdvihuje skutečnost, že svobodné a spravedlivé volby jsou základem skutečné a plnohodnotné demokracie; vítá v tomto ohledu gesto prezidenta Medveděva, který se rozhodl sejít se zástupci opozičních stran po volbách z 11. října, a doufá že prezident podnikne veškerá nezbytná opatření, aby se skutečně předcházelo volebním podvodům a aby tyto podvody byly stíhány;
14. bere na vědomí, že se dialog o energetice i probíhající úsilí o začlenění zásad smlouvy o Energetické chartě do nové rámcové dohody v současnosti potýkají se značnými obtížemi; vyjadřuje znepokojení nad tím, že ruský stát opět přebírá kontrolu nad veškerými zdroji, tedy i nad zdroji energie, aniž by přitom politicky investoval do demokratizace průmyslových vztahů a zvýšené transparentnosti rozhodovacích procesů v průmyslu a možností jejich kontroly, a to vše za situace, kdy neexistují jednoznačné politické cíle, pokud jde o udržitelný rozvoj a účinné využívání zdrojů; vyzývá Rusko, aby do svých vnitrostátních právních předpisů urychleně zapracovalo mezinárodní osvědčené postupy, pokud jde o transparentnost a odpovědnost veřejnosti, a podepsalo úmluvu ESPOO (Úmluva o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států);
15. lituje, že před podpisem bilaterálních dohod s Moskvou, které mají důsledky pro politiku EU jako celku, neprobíhají mezi členskými státy žádné konzultace; vyjadřuje politování nad tím, že Rusko využívá energii jako politický nástroj a že členské státy podepisují bilaterální dohody v oblasti dodávek energie bez vzájemné koordinace, což neprospívá zájmům ostatních členských států a EU jako celku a ohrožuje jejich strategické prioritní projekty; v této souvislosti připomíná, že značná závislost EU na dovozu energie z Ruské federace vážně narušuje soudržnost, rozhodnost a udržitelnosti její společné zahraniční politiky;
16. uznává, že aby byla alespoň padesátiprocentní šance na udržení změny klimatu o +2 ˚C, je nutné snížit emise průmyslových zemí do roku 2050 nejméně o 80-95 % ve srovnání s rokem 1990; zdůrazňuje zvláštní odpovědnost, kterou mají rozvinuté země, aby zaujaly vedoucí úlohu při snižování emisí, a zastává názor, že je nutné, aby průmyslové země dosáhly do roku 2020 celkového snížení emisí na horní hranici rozmezí 25-40 %, doporučovaného Mezivládního panelem pro změnu klimatu; domnívá se v této souvislosti, že je třeba, aby všechny průmyslové země přijaly cíle požadující ambiciózní snížení současných úrovní emisí, a že by se nemělo povolovat hromadění nevyužitých přidělených emisních jednotek za období 2008–2012, neboť by to vážně ohrozilo environmentální účinnost mezinárodní dohody o změně klimatu; vyzývá Rusko, aby při budoucích mezinárodních jednáních hrálo aktivní úlohu a aby usnadnilo rychlé dosažení dohody v Kodani;
17. vyjadřuje znepokojení v souvislosti s bezpečností jaderného odvětví v Ruské federaci, s plány Ruské federace vyvážet jadernou technologii a materiál do dalších zemí a s hrozbami týkajícími se jaderné bezpečnosti a šíření jaderných zbraní, které tato situace vytváří; vyzývá Ruskou federaci, aby dodávky jaderného materiálu i jeho přepracování zastavila, neboť tyto činnosti vytvářejí rizika případného šíření jaderných zbraní;
18. vyzývá Ruskou federaci, aby za účelem využití obrovských environmentálně udržitelných zdrojů, jimiž disponuje, podporovala rozvoj svého průmyslového odvětví obnovitelné energie; vyzývá Ruskou federaci, aby zajistila dodržování vysokých ekologických norem pro veškeré projekty v oblasti ropy a plynu, které již probíhají nebo jsou plánovány na jejím území;
19. vítá postupné sbližování mezi vládou USA a Ruskou federací a doufá, že to pomůže vytvořit společný oboustranně výhodný rámec zaměřený na posílení bezpečnosti a stability na našem kontinentě; vyzývá Radu, aby hrála aktivní úlohu při podpoře dialogu mezi zúčastněnými stranami s cílem rozvíjet politiku předcházení konfliktům, čelit společným výzvám a hrozbám a dosáhnout skutečného jaderného odzbrojení; vyzývá Ruskou federaci, aby konkretizovala svůj návrh na zdokonalení stávající bezpečnostní architektury se zapojením Ruska, EU a USA, tak aby mohl začít otevřený a konstruktivní dialog o tomto Ruskem navrhovaném tématu;
20. vyzývá Radu, aby vyvinula veškerou nezbytnou iniciativu a uplatnila všechny dostupné nástroje, aby předešla nové plynové krizi mezi Ruskem a Ukrajinou, a doufá, že bude podepsána dohoda mezi EU a Ruskou federací o zřízení systému včasného varování ohledně energetické bezpečnosti; zdůrazňuje že prohlubování vzájemných vztahů mezi východními sousedními zeměmi a EU není v žádném případě alternativou k zdravým a dobrým sousedským vztahům mezi těmito zeměmi a Moskvou, a vyzývá Rusko, aby zaujalo k Východnímu partnerství kladný a konstruktivní přístup;
21. zdůrazňuje, že v souladu se závěry nezávislé mezinárodní komise pro vyšetřování války v Gruzii v srpnu 2008 vedené EU nesou Gruzie i Rusko odpovědnost za tyto tragické události a upozorňuje, že během pětidenních bojů porušily ruské, gruzínské i jihoosetinské armádní jednotky zásady mezinárodního humanitárního práva; vyjadřuje politování nad rozhodnutím Ruska uznat nezávislost gruzínských separatistických republik Abcházie a Jižní Osetie a vyzývá moskevské orgány, aby plně dodržovaly „šestibodovou dohodu“ ze dne 12. srpna 2008, podle níž má být pozorovatelské misi EU (EUMM Gruzie) umožněn volný přístup na obě separatistická území;
22. vyzývá ruské orgány, aby dodržely slib z Gdaňska, že povolí otevření archivů badatelům a historikům s cílem umožnit objektivní a pravdivé zhodnocení ruské a evropské minulosti;
23. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům, vládě a parlamentu Ruské federace a Radě Evropy.
