KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0151/2006
27.
4.
2006
ZPRÁVA
o malých a středních podnicích v rozvojových zemích
(2005/2207(INI))
Výbor pro rozvoj
Zpravodaj:
Jürgen Schröder
PE 370.220v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................9
POSTUP...................................................................................................................................12
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o malých a středních podnicích v rozvojových zemích
( 2005/2207(INI) )
Evropský parlament,
– s ohledem na přílohu II Dohody o partnerství z Cotonou,
– s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané „Provádění partnerství pro růst a zaměstnanost: učinit z Evropy centrum excelence v oblasti sociální odpovědnosti podniků“ ( KOM(2006)0136 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2005 o návrhu společného prohlášení Rady, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie nazvané „Evropský konsensus“
Přijaté texty, 17.11.2005, P6_TA(2005)0446 . ,
– s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Komisi nazvané „Evropský konsensus o rozvoji” ze dne 22. listopadu 2005,
– s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2005 o rozvojové strategii pro Afriku
Přijaté texty, 17.11.2005, P6_TA(2005)0445 . ,
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané „Strategie EU pro Afriku: K Evropsko-africkému paktu zaměřenému na urychlení rozvoje Afriky“ ( KOM(2005)0489 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 12. dubna 2005 o úloze Evropské unie při dosahování rozvojových cílů tisíciletí
Úř. věst.
C 33 E, 9.2.2006, s. 311. ,
– s ohledem na pracovní dokument zaměstnanců Komise ze dne 29. října 2004 nazvaný „Zpráva ES o rozvojových cílech tisíciletí 2000–2004“ ( SEK(2004)1379 ),
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj ( A6-0151/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že evropská politika týkající se malých a středních podniků (MSP) by se neměla automaticky transponovat na rozvojové země,
B. vzhledem k tomu, že v rozvojových zemích neexistuje obecná definice pro malé a střední podniky,
C. vzhledem k tomu, že sektor malých a středních podniků v rozvojových zemích zahrnuje heterogenní skupinu firem, které pracují za rozličných tržních podmínek,
D. vzhledem k tomu, že malé a střední podniky vytvářejí pracovní místa a budují občanskou společnost,
E. vzhledem k tomu, že malé a střední podniky jsou prostředkem, kterým lze dosáhnout jak sociálního, tak hospodářského rozvoje snížením chudoby,
F. vzhledem k tomu, že ve většině rozvojových regionů jsou přeshraniční aktivity velmi rozšířené, a proto se jim při vytváření politik a programů musí věnovat zvláštní pozornost,
G. vzhledem k tomu, že pro rozvoj malých a středních podniků v mnoha regionech rozvojového světa může být řešením regionální přístup k rozvoji MSP, se zapojením vlád, regionálních a místních orgánů a organizací občanské společnosti ze dvou nebo více států,
H. vzhledem k tomu, že úloze malých a středních podniků v hospodářství malých ostrovních států by se měla věnovat zvláštní pozornost,
I. vzhledem k tomu, že úloze malých a středních podniků v zemích, v nichž skončil nějaký konflikt, by se měla věnovat zvláštní pozornost, protože by mohly účinně pomoci při opětném začlenění bývalých bojovníků do společnosti,
J. vzhledem k tomu, že státní orgány by se měly snažit udržet byrokracii na minimu, aby se nevytvářely překážky pro rozvoj MSP,
K. vzhledem k tomu, že registrace by neměla být překážkou pro rozjezd malých podniků nebo pro rozšíření drobných podniků na malé podniky,
L. vzhledem k tomu, že vytváření místních a regionálních sítí může být zásadním přínosem pro malé podniky,
M. vzhledem k tomu, že je třeba šířit osvědčené postupy u navrhování, uskutečňování a hodnocení podnětů, jejichž cílem je podpora růstu malých a středních podniků, místní hospodářský rozvoj a rozvoj zaměstnanosti,
N. vzhledem k tomu, že příslušní aktéři, jejich sdružení a jiné druhy organizací musí mít zásadní úlohu při vytváření a uskutečňování všech politik týkajících se malých a středních podniků,
O. vzhledem k tomu, že při navrhování politik a programů pro malé a střední podniky je třeba brát v úvahu regionální a kulturní rozdíly,
P. vzhledem k tomu, že u většiny drobných podniků jde o rodinné firmy, které proto vyžadují zvláštní pozornost při navrhování politiky týkající se malých a středních podniků,
Q. vzhledem k tomu, že ženy jsou při vytváření a rozvoji drobných a malých podniků důležitými hospodářskými činiteli a že podniky řízené ženami se musí dostat z izolace,
R. vzhledem k tomu, že projektům podniků řízených ženami by se měla věnovat zvláštní pozornost, aby nedošlo k tomu, že zastaralý přístup a tradice znemožní vyvinout iniciativu ohledně drobných, malých a středních podniků a plně ji prosadit,
S. vzhledem k tomu, že družstva mají důležitou úlohu při udržování místních ekonomik a při strukturování a projevování soudržnosti s místními komunitami,
T. vzhledem k tomu, že místní orgány mají významnou úlohu při podpoře malých a středních podniků,
U. vzhledem k tomu, že politika týkající se zakládání malých a středních podniků může mít důležitou úlohu při snižování významu šedé ekonomiky,
V. vzhledem k tomu, že při zřizování a provozování malých a středních podniků by měla být zajištěna bezpečnost,
W. vzhledem k tomu, že družstva v mnoha venkovských a městských komunitách mají blízko k tradičnímu sdružování,
X. vzhledem k tomu, že zakládání nových družstev může být schůdná cesta k tomu, jak změnit neformální činnost na formální,
Y. vzhledem k tomu, že by se měly podporovat iniciativy pro zlepšení investičního prostředí a podnikatelských příležitostí, které pomohou vytvářet pracovní místa pro chudé a zlepšit jejich životní úroveň,
Z. vzhledem k tomu, že malé a střední podniky potřebují dostatek času na vybudování kapacit, aby se mohly přizpůsobit postupnému otevírání svého odvětví konkurenci na světovém trhu; »vzhledem k tomu, že kritický rozměr by měl prostřednictvím sdružovacích procesů vést ke kritickému množství, které je nezbytné pro postupné odstraňování ochrany v počáteční fázi,
AA. vzhledem k tomu, že by se měla progresivně plánovat podpora konceptu sociální odpovědnosti podniků v malých a středních podnicích, jehož prostřednictvím budou do fungování podniků zařazeny sociální a enviromentální otázky,
AB. vzhledem k tomu, že by se měla věnovat zvláštní pozornost sociálně-ekonomickému prostředí malých a středních podniků, například při vzdělávání a výchově lidských zdrojů, komunikační a informační infrastruktuře, přístupu k surovinám a trhům,
AC. vzhledem k tomu, že budování partnerství a informačních systémů, které nabízejí přístup ke znalostem souvisejících s rozvojem, má nejvyšší důležitost,
AD. vzhledem k tomu, že malé a střední podniky mají významnou úlohu při rozvoji trvale udržitelných iniciativ v oblasti cestovního ruchu v rozvojových zemích,
AE. vzhledem k tomu, že nestrukturované finanční systémy škodí zejména růstu drobných a malých podniků,
AF. vzhledem k tomu, že malé a střední podniky získávají finanční prostředky hlavně prostřednictvím půjček od neformálních sdružení, příbuzných a přátel, z malých úspor, nerozděleného zisku a remitend,
AG. vzhledem k tomu, že poskytnutí počátečního kapitálu může pomoci při založení a rozvoji malých a středních podniků,
AH. vzhledem k tomu, že přístup k úvěru, zejména k střednědobému a dlouhodobému úvěru, a podpora zprostředkovatelů financí jsou pro rozvoj malých a středních podniků důležité,
AI. vzhledem k tomu, že ze zkušenosti plyne, že ženy jsou nejlepšími uživateli mikroúvěrů v rozvojových zemích, což jim umožňuje plnit určitou úlohu při udržitelnosti místní ekonomiky,
AJ. vzhledem k tomu, že AKT a ostatní rozvojové země, včetně vnitrostátních a regionálních institucí, plní určitou úlohu při správě finančních prostředků, které podporují rozvoj malých a středních podniků,
AK. vzhledem k tomu, že pro malé a střední podniky by měla být k dispozici proaktivní finanční a daňová politika; vzhledem k tomu, že součástí takových politik by měly být speciální úvěrové systémy nebo daňové pobídky,
1. považuje za nezbytné, aby se všechny stávající definice malých a středních podniků harmonizovaly, včetně drobných podniků, alespoň na regionální bázi; má dále za to, že nejlepším měřítkem pro definování malého a středního podniku je počet zaměstnanců;
2. doporučuje, aby se v oblastech, kde rozvojové země tvoří většinu, považoval podnik za drobný tehdy, když zaměstnává maximálně 5 osob; za malý podnik tehdy, zaměstnává-li 6 až 25 osob; a za střední tehdy, je-li počet zaměstnanců 26 až 100 osob;
3. podporuje politiky zaměřené na zmenšování překážek při zakládání, registraci a rozjezdu podniků; žádá národní vlády v rozvojových zemích, aby zhodnotily dopad současných a budoucích ekonomických právních předpisů na malé a střední podniky;
4. doporučuje, aby se zakládání sítí podniků na místní a regionální úrovni dostávalo zvláštní podpory;
5. zdůrazňuje, že zakládání podnikových sítí usnadňují sdružení, která poskytují komplexní služby zahrnující právní poradenství, účetnictví, vzdělávání a výchovu, používání informačních technologií;
6. má za to, že v malých městech a vesnicích by se tyto komplexní služby mohly zřídit pomocí veřejných financí, přičemž konečné soukromé vlastnictví by bylo doporučenou variantou;
7. požaduje speciálně formulované politiky, programy a projekty zaměřené na malé a střední podniky, včetně drobných podniků, které tradičně vyvíjejí činnost v přeshraničním obchodě;
8. zdůrazňuje význam zapojení vlád do politik orientovaných na přeshraniční styk, které podporuje důvěru mezi státy, harmonizaci zákonů a praxe a regionální rozvoj;
9. připomíná, že malé a střední podniky, včetně drobných podniků, jsou většinou rodinného charakteru, přičemž tyto rodiny pocházejí z prostředí, kde kultura a tradice mají ještě významné postavení, což vyžaduje opatrný a citlivý politický přístup v případě, že se mají zavádět nové zákony nebo organizační formy;
10. požaduje, aby se všichni aktéři na všech úrovních, přímo nebo prostřednictvím svých zastřešujících organizací, zapojili do vypracování a provádění všech politik týkajících se MSP;
11. uznává rozhodující roli, kterou ženy plní ve všech oblastech souvisejících s rozvojem, roli, na kterou rozhodující činitelé příliš často zapomínají, a požaduje, aby projektům žen v oblasti podnikání byla věnována zvláštní pozornost;
12. uznává úlohu, kterou plní místní orgány při podpoře MSP, včetně drobných podniků; má za to, že místní orgány mohou podnítit zavedení běžných komplexních služeb pro drobné podniky a MSP při zapojení státu do financování jejich počáteční fáze;
13. uznává, že MSP vytvářejí pracovní místa, a zdůrazňuje význam toho, že se prostřednictvím proaktivních vnitrostátních politik a programů většina těchto pracovních míst mění z nekvalifikovaných na kvalifikovaná, ze sezónních na celoroční, z dočasných na stálá;
14. zdůrazňuje úlohu, kterou mohou mít družstva při udržování místních ekonomik a při strukturování a vytváření soudržnosti s místními komunitami;
15. žádá o vypracování vnitrostátních politik, které pomohou snížit vliv šedé ekonomiky v rozvojových zemích; dále žádá o podporu iniciativ, které pomáhají zlepšovat investiční prostředí a tak vytvářet podnikatelské příležitosti;
16. považuje družstva za prostředek, který dá pevnou formu neformálním aktivitám, protože mají v mnoha venkovských a městských komunitách bližší vztah k tradičnímu sdružování než jiné právní formy organizací;
17. považuje družstva za nejlepší prostředí, které může zajistit, že MSP ve formálním sektoru nesklouznou zpět do neformálního sektoru;
18. uznává, že MSP potřebují dostatek času a kapacity, aby se mohly přizpůsobit postupnému otevírání svého odvětví konkurenci na světovém trhu; uznává dále, že kritický rozměr by měl prostřednictvím sdružovacích procesů vést ke kritickému množství, které je nezbytné pro postupné odstraňování ochrany v počáteční fázi,
19. požaduje progresivní zavádění konceptu sociální odpovědnosti podniků v malých a středních podnicích z rozvojových zemí, a žádá proto Komisi, aby využila všech příslušných jednání a dvojstranných diskusí se zeměmi, které jsou signatáři Dohody z Cotonou
Dohoda o partnerství mezi členy africké, karibské a tichomořské skupiny států na straně jedné a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000, Úř. věst.
L 65, 8.3.2003, s 27 . , aby toto zavádění podporovaly a zvyšovaly povědomí o tomto konceptu;
20. uznává, že vytvořit zdravé sociálně-ekonomické prostředí pro MSP lze jen tehdy, jestliže příslušné politiky zahrnují opatření v oblasti vzdělávání a výchovy lidských zdrojů, poskytování sdělovací a informační infrastruktury a opatření v oblasti snadného přístupu k surovinám a místním a regionálním trhům;
21. vyzývá k vytváření partnerství mezi MSP za účelem výměny aktuálních informací a znalostí;
22. uznává úlohu, kterou mohou MSP mít při rozvoji většiny oborových politik;
23. žádá zavedení zdravých finančních systémů, které budou podporovat MSP;
24. zdůrazňuje, že v mnoha oblastech je třeba se vyhnout tradičnímu způsobu poskytování neformálních úvěrů a půjček podporou speciálně navržených finančních produktů a mikrofinancí;
25. doporučuje, aby se při zakládání a rozvoji MSP poskytoval počáteční kapitál;
26. doporučuje, aby byly vypracovány politiky, které usnadní přístup k úvěru, zejména k střednědobému a dlouhodobému úvěru, a podpoří pro zprostředkovatele aktivní při financování MSP;
27. požaduje, aby se zvláštní pozornost věnovala společným podnikům využívajícím mikroúvěr, které se orientují na ženy, a to zejména oblastech, kde ženy nemají úplnou rovnoprávnost;
28. navrhuje, aby se regionálním institucím činným ve finančním odvětví rozvojových zemí poskytla mezinárodní podpora a finanční prostředky, čímž by se do činností prováděných MSP zavedl nadnárodní společný přístup;
29. požaduje, aby MSP byly přiznány daňové úlevy, zejména při jejich rozběhu;
30. požaduje reformy v oblasti regulace, jejichž cílem je urychlit a zjednodušit registrační postupy a snížit požadavky na minimální kapitál;
31. požaduje reformu soudních řízení, aby urovnávání obchodních sporů probíhalo rychleji, aby se účinněji vymáhalo dodržování smluvních ujednání a hájila práva duševního vlastnictví;
32. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států EU a africké, karibské a tichomořské skupiny států (AKT), Radě AKT–EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT–EU.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Základní podmínkou rozvoje země je silná, vzájemně provázaná síť malých a středních podniků (MSP).
V rozvojových zemích nelze přesně určit společný vzorec pro MSP, jelikož každá země je jiná, pokud jde o dějinný vývoj a tradici.
Stejně jako v rozvinutých zemích mohou nicméně tvořit páteř hospodářství.
Působíme-li na ně správně cílenými podněty, mohou být hnací sílou udržitelného rozvoje.
Dobré, transparentní, koherentní podnikatelské prostředí umožňující MSP plnit jejich úlohu je proto prvním krokem, s nímž je třeba počítat.
V mnoha rozvojových zemích je toto prostředí v současné době nepříznivé.
Při zakládání narážejí MSP na úskalí nebo čelí potížím, když začnou pracovat.
V jiných případech se státní správy opírají o zastaralé zákony, z nichž některé pocházejí ještě z koloniální doby, které proto naléhavě vyžadují aktualizaci, aby splňovaly požadavky globalizovaného hospodářství.
Posilování úlohy MSP v hospodářství znamená pomoci lidem, kteří je provozují, aby se konečně dostali do cyklu udržitelného růstu.
To také umožňuje vznik střední třídy, tolik potřebné pro vytvoření kritického množství nezbytného k tomu, aby si vlády uvědomily, jak se úspěšně řídí země.
Evropský parlament dosud nikdy neprojednával otázku MSP v rozvojových zemích na základě zprávy z vlastního podnětu a Komise se jimi zabývá v šíře pojaté souvislosti soukromého sektoru.
Kupříkladu Dohoda z Cotonou a nový „evropský společný postoj“ k rozvojové politice jsou konkrétním důkazem takového jednání.
V rámci rozvojové strategie Komise musí být proto jasně definována politika vůči MSP, která klade důraz na příznivé podnikatelské prostředí.
Problémy a výzvy
Zabýváme-li se MSP, znamená to též dohodnout se na definici, co malé a střední podniky jsou.
Místní realita nám ukazuje koš se směsicí tradičních forem sdružování a obvyklých forem podniků, z nichž mnohé postrádají právní postavení.
MSP zahrnují „drobné“ podniky, které mají buď soukromou, nebo družstevní formu organizace; „malé“ a „střední“ podniky, jak je známe v EU, aktivní od primárního sektoru až po sektor služeb.
Evropské pojetí MSP (s 50 nebo 250 pracovníky) nelze použít na realitu většiny rozvojových zemí.
Definice MSP v těchto zemích by mohla být kladným výsledkem zprávy, jež umožní, aby rozvojové politiky a programy byly lépe navrženy.
Druhý problém, jímž se musíme zabývat, je rozsah vnitrostátních politik ohledně MSP.
Měly by se tyto politiky týkat i drobných rodinných podniků?
Měly by být pro drobné rodinné podniky koncipovány zvláštní nástroje?
Mnohé z těchto drobných podniků, například dílna na opravu pneumatik, člun pro pobřežní rybaření, stánek s prodejem květin nebo ovoce z domácí produkce, fungují v neformálním sektoru a měly by být změněny tak, aby byly zahrnuty do sektoru formálního.
Toto začlenění by přineslo prospěch hlavně lidem, kteří je provozují.
Dále je třeba vytvořit podnikatelské prostředí, v němž by MSP mohly prosperovat.
Zpráva se pokusí poskytnout obecné zásady, jak toho lze dosáhnout.
K vytvoření dobrého podnikatelského prostředí je potřebný soubor souvislých opatření v oblastech, jako je vzdělávání a výchova, zajištění informačních a komunikačních nástrojů, právní poradenství a omezená byrokracie, organizační a řídící technologie, marketing, přímá pomoc nebo obecné poradenství, jakož i přístup k finančním službám.
Je třeba naplánovat a provést akce šité na míru aktérům v dané oblasti.
Na aktéry je třeba pohlížet jako na „šiřitele“.
Po ukončení svého vzdělávání by měli být schopni ho předávat jiným, ať už jde o vědomosti, nástroje nebo pracovní postupy.
Je třeba podporovat svépomoc.
Nesmíme zapomínat, že občané mnoha rozvojových zemí jsou tradičně zvyklí se sdružovat nebo tvořit družstva.
Nesmí se nikdy zapomínat na rámec stanovený ve vnitrostátních nebo regionálních politikách pro podnikatelské prostředí, jestliže existuje.
V opačném případě by EU mohla státním nebo místním správám pomoci takové politiky vypracovat.
Přenos vědomostí, informace o tom, jak se vyhnout chybám, nebo nové, účinnější postupy mohou být vždy k užitku.
V této souvislosti je třeba využívat rady místních aktérů a brát ohled na jejich formy organizace.
Je třeba je považovat za partnery.
Vždy je nutno zdůrazňovat úlohu žen.
Pouze tehdy, když všichni aktéři budou cítit, že patří do hry, mohou vytvořit podnět nutný k dosažení zamýšlených výsledků.
Srozumitelný, krok za krokem naplánovaný program s načasovanými cíli je lepší než vnucení jakékoli politiky zvenčí, prodávané jako balíček připravený k použití.
Vnitrostátní i regionální politiky musejí obsahovat opatření týkající se finančních a daňových pobídek.
Vnitrostátní a regionální politiky musejí kromě toho obsahovat reformy pro omezení byrokracie, urychlení registračních postupů a pro jednodušší získávání licencí.
Vnitrostátní politiky musejí navíc obsahovat reformy soudních postupů, aby se urychlilo rozhodování soudu, aby se účinněji chránil majetek a vynucovalo dodržování smluv.
Rozvojové země mají obvykle nedostatečně vyvinuté finanční systémy, což se považuje za překážku rozvoje zdravých drobných nebo malých podniků.
Mnoho podnikatelů se proto musí uchýlit k neformálním půjčkám nebo sáhnout hluboko do vlastních kapes, přičemž někdy ohrožují životní úroveň vlastních rodin.
Je třeba se též podívat na úlohu mikrofinancí, jelikož většina projektů se bude provádět s drobnými podniky.
EU by mohla podporovat tyto mikrofinanční aktivity zvláštními podpůrnými programy a projekty.
Mohou vytvářet pracovní místa a měly by přispět ke „slušné práci“, čímž se myslí práce, která nemá pochybný charakter.
Rovněž počáteční vlastní kapitál (počáteční kapitál) použitý k rozjetí nového podniku by měl mít stěžejní význam pro zakládání MSP.
Zajištění daňových pobídek je dalším nepostradatelným opatřením především v případě, když se neformální aktivity mají připojit k formálnímu hospodářství.
Tato opatření je třeba kombinovat s politikami, které přimějí MSP, jež se zapojily do formálního sektoru, aby tam zůstaly a nesklouzly zpět do sektoru neformálního.
Když se zabýváme rozvojovými zeměmi, které nejsou ostrovními státy, musíme se podívat na přeshraniční aktivity jak formálního, tak neformálního sektoru.
Vytyčené hranice často nepřihlížely k dějinám a tradicím, kulturám a hospodářským aktivitám provozovaným v některých oblastech po staletí.
V naší epoše nastal čas pohlížet na tyto aktivity z jiného úhlu, prostřednictvím regionálně orientovaných politik a programů, sbližováním státních správ a místních orgánů dvou nebo více zemí.
Pro MSP je to jediný způsob, jak mohou mít další prospěch z regionalizace a globalizace a jak se angažovat v aktivitách mezi severem a jihem a jihem a jihem.
Perspektiva
Je naprosto jasné, že jde o velmi složité téma, takže bude třeba se některými zvláštními otázkami zabývat podrobněji.
Možná, že bude dokonce nutné některá témata ze zprávy vyloučit, abychom zachovali výstižný a jasný text.
Provedení těchto opatření bude klíčem k úspěchu.
Je také pravda, že i když předkládáme globální nápady, musíme je přizpůsobit skutečnému stavu v dané oblasti („myslete globálně – jednejte lokálně“).
Výbor pro rozvoj by mohl vytvořit obecný rámec této zprávy za účelem vypracování soustavné politiky, která pomůže posilovat úlohu MSP v rozvojových zemích, a poté rozhodnout o doplňujících zprávách a přesnějších a podrobnějších podnětech týkajících se MSP.
POSTUP
Název
Malé a střední podniky v rozvojových zemích
Číslo postupu
2005/2207(INI)
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
DEVE 17.11.2005
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Jürgen Schröder 24.5.2005
Předchozí zpravodaj
Projednání ve výboru
25.1.2006
20.2.2006
21.3.2006
25.4.2006
Datum přijetí
25.4.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
20
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Margrietus van den Berg, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Maria Martens, Luisa Morgantini, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Jan Zahradil
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Milan Gaľa, Jan Jerzy Kułakowski, Linda McAvan, Manolis Mavrommatis, Zbigniew Zaleski
Náhradník(ci) (čl.
178 odst.
2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Datum předložení
27.4.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
