KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0256/2005
1.
8.
2005
ZPRÁVA
o vztazích EU–Indie: strategické partnerství
(2004/2169(INI))
Výbor pro zahraniční věci
Zpravodaj:
Emilio Menéndez del Valle
PE 355.729v03-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
Vysvětlující prohlášení ..............................................................................................15
STANOVISKO Výboru pro rozvoj ...............................................................................19
STANOVISKO Výboru pro mezinárodní obchod ................................................22
POSTUP ...................................................................................................................................25
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o vztazích EU–Indie: strategické partnerství
( 2004/2169(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na dokument předložený vysokým představitelem pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nazvaný „Bezpečná Evropa v lepším světě.
Evropská bezpečnostní strategie“ ze dne 12. prosince 2003,
– s ohledem na sdělení Komise o „strategickém partnerství EU–Indie“ ( KOM(2004)0430 ) ze dne 16. června 2004 a na odpověď Indie na toto sdělení ve svém strategickém dokumentu ze srpna 2004,
– s ohledem na své doporučení Radě týkající se vztahů EU–Indie ze dne 28. října 2004
Texty přijaté toho dne, P6_TA(2004)0044 a na všechna svá nedávná usnesení týkající se Indie a jejího regionu,
– s ohledem na závěry Rady pro všeobecné záležitosti ze dne 11. října 2004 s přihlédnutím ke sdělení Komise,
– s ohledem na pátý summit EU–Indie, který se konal v Haagu dne 8. listopadu 2004,
– s ohledem na společnou tiskovou zprávu zveřejněnou EU a Indií dne 8. listopadu 2004 na závěr pátého summitu a na Společné prohlášení o kulturních vztazích z téhož dne a na jasný záměr EU a Indie vypracovat akční plán EU–Indie pro strategické partnerství a pro nové společné politické prohlášení, které bude přijato na šestém summitu, který se bude konat v Indii v září 2005,
– s ohledem na sedm zasedání Kulatého stolu EU–Indie, zřízeného na základě programu jednání vypracovaného v roce 2001 na summitu EU–Indie v Lisabonu s cílem sblížení občanské společnosti v Evropě a Indii a naděje na vytvoření evropsko-indické sítě výzkumných středisek,
– s ohledem na výše zmíněné závěry Rady ze dne 11. října 2004 a na odkaz na dialog EU–Indie o lidských právech,
– s ohledem na činnosti zvyšující informovanost o lidských právech a na projekty na podporu správného řízení a místní účasti na úrovni měst a vesnic na procesu rozhodování, podporované Evropskou iniciativou pro demokracii a lidská práva (EIDHR), a na další související projekty,
– s ohledem na návštěvu Delegace Evropského parlamentu pro vztahy se zeměmi jižní Asie a Jihoasijského sdružení pro regionální spolupráci (SAARC) v listopadu 2004 v Dillí,
– s ohledem na návštěvu Petera Mandelsona, komisaře odpovědného za obchod, v Indii v lednu 2005, a zvláště na konferenci v Kalkatě, kde promluvil o „globální ekonomické agendě: výzvě pro Evropu a Indii“,
– s ohledem na setkání skupiny G-20 pořádané Indií v únoru 2005 a na její účast v roli pozorovatele na posledním zasedáním skupiny G-7,
– s ohledem na Indicko-americké parlamentní fórum pořádané v sídle Federace Indických obchodních a průmyslových komor v březnu 2005 v Dillí,
– s ohledem na návštěvu této oblasti, kterou vykonala ministryně zahraničí USA, Condoleeza Rice, v březnu 2005, a na dubnovou návštěvu čínského předsedy vlády Wen Jibao v Pákistánu, Bangladéši, na Srí Lance a v Indii,
– s ohledem na prohlášení WTO z Dauhá o TRIPS a veřejném zdraví přijaté dne 14. listopadu 2001,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod ( A6-0256/2005 ),
A. vzhledem k tomu, že EU a Indie představují největší demokracie světa a že jejich společná oddanost demokracii, pluralitnímu systému, právnímu státu a multilateralismu v mezinárodních vztazích přispívá ke globálnímu míru a stabilitě,
B. vzhledem k tomu, že Indie a EU sdílejí společnou vizi, ve které jsou obchod, investice a volná soutěž klíčovými faktory hospodářského rozvoje, a vzhledem k tomu, že obě uznávají, že pro podporu takového vývoje je třeba zajistit sociální a hospodářskou soudržnost, ochranu životného prostředí a práva spotřebitelů,
C. vzhledem k tomu, že EU je největším obchodním partnerem a největším zdrojem přímých zahraničních investic v Indii,
D. vzhledem k tomu, že Kongresová strana, která zvítězila ve volbách v květnu 2004, získala svou volební podporu z venkovských vrstev, které samy sebe považují za vyloučené z výhod plynoucích z technologického růstu v Indii,
E. vzhledem k ohromné jazykové, sociální a náboženské různorodosti v Indii, zemi paradoxů s 1,069 mld. obyvatel, s otevřenou společností, která čelí úkolu zbavit 370 milionů lidí chudoby, přední světové mocnosti v oblasti informační technologie, ale i zemi, kde se 550 milionů lidí živí zemědělstvím,
F. vzhledem k tomu, že 34,7 % obyvatel Indie žije pod hranicí chudoby, přičemž čtvrtina z nich v městských oblastech; vzhledem k tomu, že tedy musejí pokračovat programy EU na vymýcení chudoby v Indii, aby pomohly splnit rozvojové cíle tisíciletí,
G. vzhledem k tomu, že Evropská unie i Indie jsou demokratické a otevřené společnosti,
H. vzhledem k tomu, že Indie má po Indonésii druhý největší počet muslimských obyvatel na světě, a vzhledem k tomu, že Evropská unie je domovem několika milionů obyvatel tohoto náboženství a této kultury,
I. vzhledem k tomu, že EU a Indie mají potenciál vybudovat výsadní vzájemný vztah na úrovni mezinárodních vztahů, ale vhledem k tomu, že v Indii chybí povědomí o EU a jejím demokratickém systému; se zdůrazněním potenciálu Indie jako partnera EU, který pomůže povzbuzovat nové a mladé demokracie,
J. vzhledem k tomu, že Indie a Pákistán vedou od začátku roku 2004 permanentní dialog s cílem ukončit některé spory, kterým čelí,
K. vzhledem k tomu, že však v Kašmíru a v indických státech Paňdžáb a Harijána a v pákistánských provinciích Paňdžáb a Sindh mohou hrozit nové krize, v důsledku rostoucího nedostatku vody v oblasti, což by mohlo zažehnout nový a nebezpečný konflikt,
L. vzhledem k tomu, že kvůli neustálému snižování zásob, je globální poptávka po ropě potenciálním zdrojem strategického a politického napětí,
M. vzhledem k tomu, že 70 % energie spotřebované v Indii se dováží,
N. vzhledem k tomu, že dne 1. dubna 2005 byly nesčetné místní daně nahrazeny celonárodní daní DPH, jejímž prostřednictvím se mají každoročně vybrat desítky milionů dolarů; vzhledem k tomu, že většina indických států, i když ne všechny, tento zákon přijala,
Domácí situace
1. vítá proces demokratizace v Indii a její závazky v mezinárodním kontextu;
2. ohlašuje svůj záměr přispět k prohloubení vztahů mezi EU a Indií se zřetelem k výše uvedenému sdělení Komise, k závěrům pátého summitu EU–Indie a k výše uvedenému doporučení Evropského parlamentu jakožto i ke své stálé snaze rozvíjet a posilovat dvojstranné vztahy;
3. zdůrazňuje pozoruhodný kulturní, politický a v současné době i hospodářský význam Indie, který se v minulosti jen nedostatečně odrážel ve smluvních vztazích mezi Indií a Evropou;
4. vřele vítá smlouvu o strategickém partnerství mezi EU a Indií, díky níž vztahy mezi EU a Indií nabývají stejného významu jako vztahy s Čínou, Ruskem, Japonskem, USA a Kanadou;
5. považuje za důležité, vzhledem k jasnému přání neevropských vlád a veřejného mínění vytvořit s Indií strategická spojenectví, aby Komise vynaložila zvláštní úsilí na zvýšení profilu Evropské unie v Indii a na propagaci povědomí o jejích institucích, zásadách, hodnotách a cílech;
6. souhlasí se všemi cíly, které Komise stanovila ve svém sdělení o strategickém partnerství EU–Indie;
7. zastává však názor, že cíle vytyčené v průlomovém strategickém partnerství, jak je předložila Komise, musejí být řádně financovány z nových zdrojů, aby mohly naplnit naše závazky a aspirace; žádá, aby veškeré další prostředky nezbytné k dosažení cílů strategického partnerství nepocházely ze stávajících projektů a programů EU v Indii, nýbrž aby byly poskytnuty navíc;
8. oceňuje a podporuje skutečnost, že strategické partnerství staví zvláště do popředí politický dialog; zdůrazňuje však, že splnění rozvojových cílů tisíciletí a účinný boj proti chudobě by měly být i nadále důležitými prvky strategického partnerství EU–Indie;
9. uznává, že v oblasti ukazatelů lidského rozvoje dosáhla Indie v posledních desetiletích značného pokroku a do určité míry se tak z příjemce rozvojové pomoci stala dárcem; přesto však vyjadřuje své znepokojení nad přetrvávajícím vysokým počtem Indů, kteří jsou stále nuceni žít v naprosté bídě a jsou zbaveni veškerých práv;
10. vyzývá Komisi a Radu, aby spolu s indickou vládou neodkladně pracovaly na zlepšení situace nerovnoprávných vrstev obyvatelstva, zejména žen, dětí a znevýhodněných skupin obyvatel, např. Dalitů a Adivasů;
11. vyjadřuje své uspokojení nad dohodou dosaženou na pátém summitu EU–Indie, že bude společně vypracován akční plán pro strategické partnerství EU–Indie a nové společné politické prohlášení ke schválení na šestém summitu EU–Indie v roce 2005;
12. všímá si, že bilaterální vztahy mezi Indií a Čínou se rozšiřují a kulminovaly na summitu těchto dvou národů konaném v Dillí dne 11. dubna 2005; vítá skutečnost, že podle komuniké z tohoto summitu se „vedoucí představitelé těchto dvou zemí dohodli na vytvoření strategického partnerství spolupráce pro mír a prosperitu mezi Indií a Čínou“; vítá skutečnost, že se zjevně hledá řešení v otázce hranic mezi Indií a Čínou; poznamenává, že taková dohoda by podstatným způsobem přispěla ke stabilitě v oblasti, umožnila by oběma stranám vydávat méně prostředků na obranu svých hranic a omezit prostor pro to, aby mohly napětí mezi těmito dvěma asijskými velmocemi využívat jiné země;
13. vítá skutečnost, že „kriketová diplomacie“ vedla k uspořádání summitu v Dillí mezi indickým předsedou vlády a prezidentem Pákistánu (dne 17. dubna 2005); vítá skutečnost, že obě strany činí pokroky v upevňování opatření na budování důvěry prostřednictvím postupné bilaterální normalizace, která by mohla vést k politickému urovnání otázky hranice v Kašmíru; s uspokojením poznamenává, že byla obnovena společná Komise pro obchod, a všímá si, že se obě země dohodly na podpoře projektu budování plynovodu z Íránu do Indie procházejícího pákistánským územím, což nepochybně povede k vytvoření pozitivních svazků mezi oběma stranami;
14. uznává legitimní aspirace USA na vytvoření strategického spojenectví s Indií, avšak i potřebu multipolárního světa, a je přesvědčen o značných výhodách, které mohou Indii poskytnout evropské know-how a citlivost; za tímto účelem doporučuje, aby EU rychle pokročila v upevňování strategického partnerství mezi EU a Indií; domnívá se, že pro naplňování cílů tohoto strategického partnerství musejí být vyčleněny nové prostředky;
15. domnívá se, že i když je systematický a strukturovaný dialog mezi těmito dvěma stranami o hospodářských a obchodních záležitostech velmi důležitou součástí strategického partnerství, Unie musí věnovat zvláštní pozornost rozšiřování a prohlubování spolupráce v politické a strategické oblasti, vzhledem zavedenému přesvědčení, jež Indie sdílí s Unií, že svět lze učinit bezpečnějším prostřednictvím mezinárodních vztahů založených na multilateralismu a respektování mezinárodního práva a filosofie, chart a usnesení Organizace spojených národů;
16. naléhá na Unii a Indii aby za účelem zavedení multilateralismu do mezinárodních vztahů, což obě prosazují, zřídily mechanismus vzájemných konzultací, který by působil v předstihu před mezinárodními schůzkami či konferencemi s cílem navrhnout společné iniciativy nebo přijmout společné reakce na problémy nastolené při těchto příležitostech;
17. domnívá se, že vzhledem tomu, že velká část veřejnosti a obchodních kruhů v Indii nepovažuje Evropskou unii za jeden subjekt, nýbrž za uskupení 25 států, měly by instituce Společenství a orgány Unie přijmout strategii komunikace a zviditelňování, která pomůže společnosti a orgánům v Indii lépe porozumět dosaženému pokroku směrem k Unii, včetně pokroku ve společné zahraniční a bezpečnostní politice, který bude následovat po vstupu nové evropské ústavy v platnost;
18. vítá skutečnost, že nová vláda Manmohana Singha přijala důležité a pozitivní kroky v souvislosti s nezbytnými sociálními a hospodářskými reformami;
19. vítá skutečnost, že demokratická kultura a vývoj v Indii dosáhly velmi vysokých standardů, což je patrné z řádného fungování koaličních vlád na federální i státní úrovni, což umožňuje posun směrem k reformě v hospodářské a sociální oblasti, který by jinak nebyl možný;
20. nicméně se domnívá, že vzhledem k obrovské komplikovanosti a rozmanitosti sociální, hospodářské a politické struktury to plně nezaručí, že tento proces nebude provázen nesnázemi a výkyvy úspěšnosti;
21. vítá propuštění 450 dětí ve věku od 6 do 14 let, které pracovaly nelegálně v Mumbaí za otrockých podmínek a které policie zajistila v červnu 2005, a uvěznění 42 bezohledných podnikatelů, kteří je takto vykořisťovali; vyjadřuje nicméně své znepokojení nad zprávami UNICEF, podle nichž v Indii pracuje, většinou v nelidských podmínkách, sedmnáct a půl milionu dětí (podle některých nevládních organizací je to dvakrát tolik); pochvalně se vyjadřuje k novému přístupu, který zřejmě přijala indická policie a pracovní úřady, založeném na pronásledování vykořisťovatelů a naléhá na ně, aby zajistily dostatek prostředků a trvající politickou vůli, které by umožnily vymýtit tuto ostudnou metlu společnosti;
Hospodářské záležitosti
22. bere na vědomí, že vláda prosazuje v hospodářství strukturální změny a že pokročila v deregulaci některých odvětví (mobilní telefonie, pojišťovnictví, energetika, letectví atd.); vítá skutečnost, že první rozpočet nové vlády zajišťuje strukturální zlepšení, snížení cel a zrušení omezení na zahraniční vlastnictví a že činí pokroky v privatizaci státních podniků;
23. jelikož Indie a Evropská unie sdílejí názor, že obchod, investice a volná soutěž jsou klíčovými faktory hospodářského rozvoje, že je však také třeba, má-li být vývoj harmonický a spravedlivý, brát v úvahu základní sociální potřeby, které posilují hospodářskou a sociální soudržnost, životní prostředí a práva spotřebitelů, naléhá na indickou vládu, aby těmto otázkám věnovala pozornost, až se bude zabývat obrovským úkolem rozvoje;
24. s tímto na paměti a vzhledem k této společné vizi, naléhá na Indii a Unii, aby společně řešily aspekty politik v oblasti průmyslu, životního prostředí, rozvojové spolupráce, obchodu, investic a správného řízení, na kterých mají obě strany společný zájem,
25. naléhá na indický soukromý sektor, který těží z plné důvěry vlády a hraje klíčovou roli v hospodářských opatřeních a plánech vypracovaných vládou, jež jsou zásadní pro udržitelný rozvoj země, aby při účasti na těchto plánech prokázal co největší sociální citlivost;
26. bere na vědomí opatření oznámená indickým ministerstvem obchodu a průmyslu na podporou vývozu, včetně zavedení jednotného přihlašovacího formuláře, což by mohlo podstatně omezit stávající přemíru byrokracie;
27. vítá rovněž rozhodnutí zkrátit čekací doby v zahlcených přístavech země, což by spolu s finančními opatřeními pro přístavy a dalšími velkými infrastrukturními díly obsaženými v národním rozpočtu schváleném v únoru 2005 z iniciativy ministra financí mohlo přinést velké výhody pro dovoz a vývoz;
28. vítá skutečnost, že se obě strany rozhodly koordinovat své kroky v oblasti zeměpisných indikací (GI) a dohodly se uspořádat semináře, které by rozvrhly strategii v této oblasti;
29. pozitivně hodnotí dohodu dosaženou na pátém summitu EU–Indie, která povede k usnadnění a dalšímu rozvoji dvojstranného obchodu a investic s ohledem na to, že dvojstranné obchodní vztahy zjevně nedosahují úrovně, které by dosahovat mohly; zdůrazňuje však, že jsou to zejména investice, co je třeba zvýšit, a že je pro Indii zásadní, aby více otevřela svůj trh a provedla hospodářské reformy zaměřené na další odstranění cel, na vypořádání se s omezeními necelní povahy a na účinnou ochranu práv duševního vlastnictví;
30. je přesvědčen, že je v zájmu EU a Indie společně usilovat o úspěšný výsledek jednání o Rozvojové agendě z Dauhá (DDA) a že je proto třeba, aby se obě strany snažily o co největší sblížení svých názorů na klíčové otázky DDA; domnívá se, že zvláště užitečný by byl užší kontakt mezi poslanci Evropského parlamentu a indického parlamentu;
31. doufá, že Indie v rámci probíhajících jednání WTO zaujme svou klíčovou úlohu a bude aktivně spolupracovat na řešení projednávaných problémů, zejména v oblasti přístupu nezemědělských produktů na trh;
32. uznává potřebu posílit dvojstrannou spolupráci a zaměřit se při tom na technické překážky obchodu a otázky hygieny, zapojit se do dialogu o nástrojích ochrany obchodu a obecněji o dodržování pravidel WTO;
33. požaduje, aby se při dialogu mezi EU a Indií o investicích zohlednila sociálně-politická odpovědnost zahraničních investorů v hostitelské zemi; zdůrazňuje také, že práva zaručená podnikům by měla být doplněna i povinnostmi a že investoři v hostitelské zemi by měli uplatňovat alespoň základní pracovní normy Mezinárodní organizace práce (ILO);
34. vítá rozhodnutí vlády v Dillí vytvořit zvláštní ekonomické zóny s cílem přilákat zahraniční investory a naléhá na Indii, aby přehodnotila a modernizovala své právní předpisy v této oblasti a přijala kroky k zabránění vykořisťování pracujících, a tak zabezpečila práva a povinnosti jak zaměstnavatelů, tak pracovníků;
35. domnívá se, že přidělení frekvencí mobilních komunikací má pro EU zásadní význam, neboť má vážné důsledky na mobilní telefonii (GSM); vyzývá Indii, aby věnovala patřičnou pozornost sladění frekvencí mobilních komunikací se standardy Mezinárodní telekomunikační unie;
36. žádá Indii, aby kladně reagovala na návrhy, jako byl ten, který předložila Malajsie, hlavní obchodní partner Indie v rámci ASEAN, na zavedení zóny volného obchodu, neboť návrhy tohoto druhu mohou přispět ke stabilitě, rozvoji a prosperitě rozličných národů a států oblasti;
37. bere na vědomí, že se v Indii rodí významná a stále rostoucí střední třída, jež je skupinou, která nejen že by mohla být vnímána jako pozitivní cíl pro některé obchodní produkty, ale která je také, a to především, vstřícná vůči evropské kultuře;
38. naléhá, aby EU a Indie rozhodně povzbudily konsolidaci a další modernizaci specifického programu kulturní spolupráce v rámci plánovaného strategického partnerství; domnívá se, že je to nezbytné vzhledem ke kulturní rozmanitosti na obou stranách, a je přesvědčen, že povědomí a šíření obou kultur mezi občany Indie a Evropské unie pomůže zajistit pevnější základy tohoto partnerství;
39. vítá, že Komise a indická vláda nedávno podepsaly dohodu, v rámci které Komise nabízí jeden tisíc stipendií (33 milionu EUR), jež mají umožnit indickým studentům studovat na evropských univerzitách v rámci programu Erasmus Mundus, což nepochybně přispěje k cílům uvedeným v předchozím bodě; bere na vědomí, že Indická rada pro kulturní vztahy nabízí evropským studentům možnost navštěvovat indické univerzity, ale žádá o projevení většího zájmu o tuto věc, aby bylo dosaženo aktivnějšího přínosu k upevnění základů strategického partnerství;
40. doufá, že Indie bude spolu s dalšími přijímajícími zeměmi reagovat na výzvu rozvojových zemí k nalezení řešení problémů, které bezesporu vzniknou při odstranění kvantitativních omezení dovozu textilu, maje na paměti, že se očekává, že Indie bude mít z tohoto opatření značný užitek; doufá rovněž, že se Indie zdrží všech nepoctivých obchodních praktik vůči průmyslovým podnikům EU, aby EU na oplátku nemusela použít příslušných nástrojů na ochranu obchodu v souladu s pravidly WTO;
41. bere na vědomí, že Indie již má nesmírný geopolitický vliv založený na její hospodářské síle, především v odvětví nových technologií, a zdůrazňuje, že Indii je proto třeba považovat za mezinárodně uznávaného globálního aktéra a že z takového statutu pro Indii vyplývá větší sociální odpovědnost;
42. zdůrazňuje, že je také třeba, aby EU byla Indii nápomocna v boji s chudobou a obecně při dosahování jejích rozvojových cílů.
Zdůrazňuje také, že je nezbytné, aby EU s Indií spolupracovala v celé řadě oblastí, včetně rozvojové politiky, řízení, udržitelnosti životního prostředí a hospodářské a sociální soudržnosti;
43. zdůrazňuje navíc, že pro EU by mělo být důležité povzbuzovat a podporovat Indii při zavádění nebo pokračujícím přijímání mezinárodních pracovních norem, zejména prostřednictvím úplné ratifikace a praktického uplatňování úmluv ILO, a zvláště – vzhledem k tomu, že je nutné bojovat proti dětské práci, jež je v současné době stále velkým problémem Indie – Úmluvy o minimálním věku (C138) týkající se minimálního věku pro přijetí do zaměstnání;
Rozvoj
44. je vážně znepokojen šířením AIDS v zemi, ze kterého by v regionu mohla vzniknout epidemie, pokud nedojde k razantnímu řešení, a žádá indickou vládu, aby se pevně zavázala řešit tento problém jako prioritu a vyměňovat si přitom informace a usilovat o vytvoření společných strategií s jinými postiženými zeměmi;
45. chápe, že zákony o ochraně práv duševního vlastnictví, které v nedávné době přijal indický parlament, by mohly mít negativní dopad na výrobní kapacitu indického farmaceutického průmyslu, který je zdrojem spolehlivých a dostupných léčiv, především proti AIDS, pro mnoho pacientů na celém světě; tudíž je pevně přesvědčen o tom, že zákon by měl poskytnout výjimky pro léky veřejného zájmu, jako jsou léky používané mimo jiné k potírání AIDS, rakoviny, malárie, tuberkulózy a hepatitidy; domnívá se, že přístup k dostupným léčivům, zejména proti AIDS, je kritický; vyzývá indické úřady, aby při používání živých zvířat k vědeckým pokusům zajistily uplatňování mezinárodních norem pro dobré životní podmínky zvířat a aby se takových pokusů užívalo co nejméně a byly nalézány alternativy;
46. poukazuje na to, že polovina pacientů, kteří berou antivirová léčiva v chudých zemích, používají léčiva vyrobená v Indii; žádá EU, aby podporovala Indii v dalším uplatňování svých zákonů na ochranu duševního vlastnictví způsobem, který nebude klást překážky výrobě, prodeji a vývozu základních léčiv, a aby při tom vytvořila prostředí, které bude nadále podporovat a usnadňovat investice indického průmyslu na výrob generických léčiv do zajišťování dostupných základních léčiv pro rozvojové země;
47. připomíná, že Světová obchodní organizace (WTO) takové výjimky připouští a že stále platí Deklarace z Dauhá o obchodních aspektech práv na duševní vlastnictví, která konstatuje, že „dohoda může a má být vykládána a uplatňována způsobem podporujícím právo členů WTO na ochranu veřejného zdraví, a zvláště na podporu přístupu k lékům pro všechny“;
48. vybízí Komisi a Indii, aby na základě stálých a nepřetržitých kontaktů společně pracovaly na urychlení jednání o Rozvojové agendě z Dauhá (DDA) a jejím úspěšném uzavření, které by bylo prospěšné pro všechny zúčastněné strany;
49. s tímto na zřeteli věří, že by indičtí a evropští vyjednávači měli být schopni vytvořit přímé a trvalé vazby pro řešení bilaterálních a multilaterálních témat; to pomůže zajistit vyrovnaný a oboustranně přínosný pokrok v hlavních bodech Rozvojové agendy z Dauhá;
50. vyzývá EU a Indii, aby co nejdříve prověřily možnosti společné akce při projektech rozvojové spolupráce ve třetích zemích a aby přijaly nezbytné kroky k urychlení těchto projektů, jakmile bude potvrzena jejich proveditelnost;
51. vítá skutečnost, že se obě strany dohodly na uspořádání prvního setkání Fóra o životním prostředí EU–Indie v říjnu/listopadu 2005, a žádá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost těm oblastem, které jsou pro Indii prioritní, jako jsou obnovitelná energie, čisté technologie a zpracování odpadu, a aby poskytla veškerou možnou pomoc;
52. žádá indickou vládu, aby přijala rázná a účinná opatření na prevenci výskytu jevu dumpingu ve svém obchodě s Evropskou unií;
Životní prostředí a zemědělství
53. zdůrazňuje, že zhoršující se stav životního prostředí v Indii je zvláště pro chudé obyvatele stále naléhavějším problémem, což se týká znečištění vody, znehodnocování půdy, znečištění ovzduší, klimatických změn a ztráty biodiverzity, a zdůrazňuje zvláštní naléhavost posílení spolupráce EU s Indií v této oblasti;
54. naléhá na Indii, která podepsala Kjótský protokol, ale využívá dočasné výjimky z některých závazků, aby při sledování svých rozvojových potřeb a cílů způsobem slučitelným s udržitelným rozvojem projevila v otázce globálního oteplování větší citlivost;
55. je znepokojena alarmujícím poklesem počtu tygrů v největších přírodních rezervacích v zemi a žádá indické úřady, aby znásobily své snahy o potírání korupce a nekompetentnosti, které jsou příčinou tohoto poklesu;
56. domnívá se, že opatření pro dohled a kontrolu určená pro ochranu tohoto zvířete by měla být vystupňována, především ve státech Rádžasthán, Madhjapradéš a Bihár; s tímto na zřeteli naléhá, aby nedávno zřízenému Národnímu úřadu pro prevenci trestné činnosti na divokých zvířatech byly poskytnuty prostředky nezbytné pro jeho účinné fungování;
57. žádá Komisi, aby se touto otázkou zabývala a zajistila vhodnou spolupráci, neboť tygři mají význam nejen pro ekosystém Indie a rozvoj turistického odvětví této země, ale lze je chápat i jako součást dědictví celého lidstva;
58. vyzývá členské státy EU, které jsou případně schopné spolupracovat v oblasti civilního využití jaderné energie, aby patřičně uvážily obrovské a stále rostoucí energetické požadavky Indie a aby přijaly rozhodnutí o posílení spolupráce s Indií v této oblasti;
59. je znepokojen závažnou krizí v zemědělství, která by podle různých odborníků během několika let mohla mít závažné důsledky z důvodu nedostatku vody v různých částech země; a žádá Komisi a Radu, aby této otázce věnovaly bedlivou pozornost;
60. bere na vědomí, že dvacet let po k úniku jedovatých plynů z továrny Union Carbide Corporation na pesticidy v Bhópálu ve státě Madhjapradéš, který zabil více než 22 000 lidí a další desítky tisíc lidí zanechal s chronickými a oslabujícími chorobami, toto místo stále ještě nebylo vyčištěno a jedovatý odpad nadále znečišťuje životní prostředí a podzemní vody; vyzývá indické orgány a Dow Chemicals, aby toto místo a postižené okolí neprodleně vyčistily, plně odškodnily oběti a odpovědné osoby postavily před soud;
61. vyzývá EU, aby strategické partnerství uplatňovala takovým způsobem, aby dosáhla hmatatelných rozdílů na této půdě a aby povzbuzovala lidi na celém světě k vytváření partnerství za účelem zlepšení jejich pracovních zvyklostí a kvality života a výměny myšlenek a osvědčených postupů ve všech sektorech, a především v průmyslu a zemědělství;
62. domnívá se, že by měla být více podporována spolupráce na poli vědy a techniky, přičemž jedním z předních cílů je podpora dialogu na všech úrovních se zaměřením na otázky společného zájmu, jako jsou informační technologie, vesmírná technologie, biotechnologie, elektronický obchod a textilní průmysl; poukazuje na význam rozšíření možnosti kontaktů a výměn mezi univerzitami;
Lidská práva
63. domnívá se, že rozlišujícím znakem pravého partnerství je otevřený a upřímný dialog o všech záležitostech společného zájmu, a proto vítá skutečnost, že strategické partnerství poskytuje možnost rozšířit a institucionalizovat dialog o lidských právech;
64. vítá rozhodnutí indického nejvyššího soudu nařídit přezkoumání více než dvou tisíc stížností uzavřených policií a přibližně dvě stě případů, které skončily osvobozujícím rozsudkem, v souvislosti s masakrem dvou tisíc muslimů v roce 2002 ve státě Gudžarát; blahopřeje Indické národní komisi pro lidská práva k její nezávislé a nekompromisní práci na tomto i dalších problémech, jako je diskriminace založená na kastách či diskriminace, kterou trpěli mezi jinými Dalité a Adavasové, a věří, že soudní a politické orgány musí mít dostatečný čas na uzavření své práce bez vnějšího zasahování, které by se nakonec mohlo ukázat kontraproduktivním; vyzývá v tomto procesu ke spolupráci s organizacemi pro lidská práva;
65. pokud jde o diskriminaci žen a násilí páchané na ženách, naléhá na vládu, aby pokračovala ve svých specifických opatřeních na efektivní odstranění domácího násilí a poskytovala pomoc jeho obětem; rovněž žádá o pokračování snah na podporu vzdělávání pro dívky, čímž by bylo vyhověno cílům 2 a 3 rozvojových cílů tisíciletí;
66. uznává, že si Indie na svém území po staletí uchovává etnicky, nábožensky, kulturně a jazykově rozmanitou společnost, čímž jde příkladem Západu a Evropě, a vyzývá indickou vládu, aby bránila vzniku především etnického, náboženského a kulturního napětí mezi společenstvími, které by mohlo ohrozit světské dědictví tolerance a koexistence v zemi;
67. vzhledem k prokázané vůli nové vlády modernizovat na ni naléhá, aby rozhodně pokročila v reformách příliš pomalého a zastaralého soudního systému; poukazuje na to, že leckdy pomalá činnost soudního systému nebo jednotlivé případy zneužívání pravomoci či nečinnosti policie, především v souvislosti s některými případy znásilnění, vedou k frustraci obyvatelstva, jež je podněcuje k tomu, aby spravedlnost vzalo do vlastních rukou; nicméně vítá skutečnost, že tato záležitost vyvolala veřejnou diskusi konkrétně o těchto problémech a obecně o situaci soudního systému;
68. vyzývá vládu v Dillí, aby ve svém soudním systému zrušila používání trestu smrti;
69. upozorňuje na skutečnost, že Indie je jednou z mála demokratických zemí, které dosud neratifikovaly Úmluvu proti mučení OSN, která byla podepsána roku 1977, a poznamenává, že zmíněná ratifikace je nezbytným předpokladem posílení vztahů mezi EU a Indií; rovněž ji vyzývá, aby ratifikovala úmluvu o odstranění dětské práce a o podpoře kolektivního vyjednávání;
70. zdůrazňuje, že EU musí naléhat na Indii, aby plně vyhověla doporučení Výboru pro odstranění rasové diskriminace;
71. vyzývá Indii, aby se stala členem Mezinárodního trestního soudu;
72. vyzývá Radu a Komisi, aby s Indií zahájily dialog o ratifikaci stanov Mezinárodního trestního soudu, zrušení trestu smrti, ratifikace zejména úmluv proti mučení a dětské práci spolu s doplňujícími protokoly k ICCPR (Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech) a k CEDAW (Úmluvě o odstranění všech forem diskriminace žen);
Mezinárodní situace
73. bere na vědomí, že plánované strategické partnerství mezi Washingtonem a Dillí umožňuje prodej amerických letadel a sdílení vesmírné technologie a jaderné technologie k civilnímu využití;
74. bere s překvapením a znepokojením na vědomí – vzhledem k potenciálu eskalace, kdyby se ukázaly být pravdivé – zprávy v tisku, podle kterých by byl Washington ochoten prodat Pákistánu stíhací letadla F-16 schopné nést jaderné zbraně;
75. uznává, že Indie hrála významnou úlohu v předcházení konfliktů a v udržování míru, například v Afghánistánu; bere na vědomí její reakci na nedávný palácový převrat v Nepálu a jeho důsledky; vyzývá Indii jako největšího člena Jihoasijského sdružení pro regionální spolupráci (SAARC), aby převzala vedoucí úlohu v dalším rozvoji regionální spolupráce v rámci SAARC;
76. bere na vědomí, že EU musí podporovat regionální spolupráci v jižní Asii a také dosáhnout strategického sbližování s cílem zlepšit vztahy mezi EU a Jihoasijským sdružením pro regionální spolupráci;
77. bere v patrnost oživení vztahů mezi Íránem, Pákistánem a Indií, v jehož důsledku se uvažuje o vybudování plynovodu z Íránu do Indie, který by procházel pákistánským územím; domnívá se, že projekty tohoto druhu, jež jsou zásadně mírové povahy, prospívají národům oblasti a vytvářejí síť vzájemných zájmů snižující nebezpečí konfliktu mezi nimi a povzbuzují regionální stabilitu, je třeba podporovat;
78. vítá signály pokroku v indicko-pákistánských dvoustranných jednáních o Kašmíru a další vzájemné projevy flexibility, jako je nedávno zahájené autobusové spojení mezi indickými a pákistánskými částmi tohoto území či návštěvy indického ministra zahraničí v Pákistánu a prezidenta Pákistánu v Indii;
79. odsuzuje teroristické útoky proti výše zmíněnému autobusovému spojení spáchané v den jeho uvedení do provozu, 7. dubna 2005;
80. vítá prohlášení indického předsedy vlády, podporované prezidentem Musharrafem, že ledovec Siachen v Kašmíru bude považován za „horu míru“ a za nový symbol na cestě k úplnému usmíření mezi Indií a Pákistánem ohledně Kašmíru, a vyzývá EU, aby tento pozitivní krok podpořila s cílem dosáhnout konečné dohody mezi oběma stranami co nejdříve, včetně dohody o přesunování a stahování vojenských sil v oblasti;
81. vyzývá Radu a Komisi, aby podpořily Indii a její příslušné bezpečností služby a orgány odpovědné za vymáhání práva v jejich žádosti o získání statutu privilegovaného partnera Europolu, s cílem efektivnějšího boje proti mezinárodními terorismu a organizovanému zločinu;
82. naléhá na Indii, aby se společně s Pákistánem a Izraelem připojila ke Smlouvě o nešíření jaderných zbraní, která je nenahraditelným multilaterálním nástrojem pro udržení a upevnění mezinárodního míru, bezpečnosti a stability a která zakládá právní rámec bránící dalšímu šíření jaderných zbraní;
83. naléhá na vládu Indie, aby přistoupila k Ottawské úmluvě o nášlapných minách;
84. vyjadřuje hlubokou lítost nad ztrátami životů a majetku způsobenými tsunami v prosinci roku 2004 a blahopřeje indické vládě k projevení solidarity její rychlou reakcí na katastrofu, a zvláště indickému námořnictvu, které vyslalo hned další den několik jednotek do postižených oblastí; vyzývá Komisi, aby zajistila, že Indie bude zahrnuta do programu rekonstrukce po tsunami;
0 0
85. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, vládám a parlamentům členských států Evropské unie, vládě a parlamentu Indie a vládám a parlamentům členských států SAARC.
Vysvětlující prohlášení
Domestic situation - basic data
India and China together account for 37% of the world’s population.
India’s population is set to reach 1,395 million inhabitants by 2025 and 1,593 million in 2050 while China’s population will be 1,441 in 2025 but only 1,392 million in 2050 as a result of a lower birth-rate.
India, like China, is highly energy-dependent, with some 70% of energy consumed in India today coming from abroad.
It is estimated that the enormous population and high rate of economic growth will result in this figure reaching 85% by 2025.
This serves to explain its headlong rush to obtain (and, where possible, gain control of) energy resources (oil and gas) outside its territory.
It constitutes a mosaic of races, religions and cultures.
81.3 % of its population are Hindu, 12% Muslim and the rest are Sikh, Christian or other.
There is a high level of inter-communal tension with occasional deadly outbursts of violence such as that in Gujarat in 2002.
However, the existence of democratic institutions, a dynamic civil society and a free press mean that such outrages are not forgotten.
While six hundred million people depend on farming to earn or eke out a living, agriculture representing a quarter of the economy, India boast a highly developed technological sector, which many parts of the world look upon with envy.
Despite the significant progress achieved in the last two decades, there is still extensive poverty
According to the United Nations Report on Human Development (2004), 34.7% of the population lives on one dollar and 79.9% on less than two dollars a day. and the socio-economic differences are gigantic.
There are some 20 million Indians living abroad and their income corresponds to 25% of India’s GDP.
Nevertheless, there are those who ask themselves why it is that Indians residing abroad account for such a small level of investment in India
The Asian Age , New Delhi, 1-11-04 .
Some northern States in this federal India have grown far more quickly than some southern States in terms of population but they have grown poorer because their rate of economic growth has been slower.
Some of the socially more advanced southern states have been able to take advantage of the economic opening and upturn.
For this reason, we share the view of the Commission concerning the potential risk of economic fragmentation and separation between those States with largely traditional economies and those more used to competition and the market economy.
Thus, without wishing to question the appropriateness or timing of the Commission decision to focus development aid on the States with a ‘reformist mentality’ (Chhattisgarh and Rajasthan), such aid should perhaps be complemented as soon as possible with assistance to some of the States with a ‘ non -reformist mentality’ precisely in order to give greater impetus to the reforms.
Similarly, the contrast between the technologically advanced (at least in some sectors) India and the India of a slow and bureaucratic public administration (including that of the justice system) is far from slight.
Human rights
The defence of democracy and respect for human rights are fundamental European principles.
India is an exemplary democracy but still has some way to go in the area of human rights.
It is clear that the new government led by the Congress Party has made significant progress compared with its predecessor, which considered it taboo.
The rapporteur shares the Commission’s view, expressed in Commission Staff Working Document, p. 14), that, ‘In line with their common belief that full respect for human rights is the best guarantee for sustainable economic development and social stability, the two partners should hold regular exchanges of views, on issues such as: gender discrimination; minorities’ rights, in particular caste-based discrimination; religious freedom; the death penalty; the fight against terrorism; environmental rights’.
However, he is surprised to find an issue of such vital importance dismissed with the words, ‘We affirmed our willingness to continue discussing Human Rights in a comprehensive manner
Joint press statement, Fifth India-EU Summit of 8 November 2004. ‘.
There are still serious situations in India surrounding the issues listed in the Commission document, and they are in some cases firmly rooted in the social, economic and even political fabric; on occasion the combination of these three factors leads to highly complex and potentially explosive situations.
Turning a blind eye on the reality will result in failure.
The caste system is a good example, as shown by a recent case in the State of Bihar, one of the poorest and, many people believe, worst governed states, where law is conspicuous by its absence and corruption and nepotism all too apparent.
Using its constitutional prerogative the New Delhi government has enforced its option to govern directly by introducing ‘direct rule’ in Bihar (on 17 March 2005).
This has involved interrupting the political career of Lalu Yadav, who was charged with corruption in 1997 and relinquished the role of prime minister, in favour of his wife.
Yadav is regarded in India as the low-caste leader with the highest profile.
The situation in Bihar is likely to get worse, bearing in mind that Ram Vilas Paswan, leader of a party of Dalits or ‘untouchables’ holding the balance of power, is Yadav’s political enemy and both are ministers in the New Delhi coalition government.
The rapporteur understands that violations of human rights are a highly sensitive issue and charges cannot be made unless there are well-founded arguments, but he also believes that the defence and protection of human rights is essential for the very survival of democracy and for this reason any political system that regards itself as such must realise that they are a vital aspect of good governance.
For this reason, instead of going in for sterile polemic, the rapporteur has decided simply to place his own opinions in support of those that represent the authentic interpretation of this subject, namely India’s National Human Rights Commission (NHRC) headed by a distinguished judge, A.S. Anand.
The Commission’s principles fully coincide with those set out above.
I had occasion to visit its headquarters in New Delhi in November 2004, and to read the ‘Report on Prevention of Atrocities against Scheduled Castes’.
In the preface, Judge Anand recalls that Article 15 of the Indian Constitution expressly prohibits discrimination on grounds of race or caste and calls on the government and ‘active and committed civil society’ together to address the ‘historic injustices that have damaged the weakest sectors of our country, especially the Dalits and adivasis’ (tribes and indigenous peoples).
Judge Anand continues, ‘Despite elaborate provisions in the Constitution and other laws, it is an unfortunate reality that social injustice and exploitation of Scheduled Castes and Scheduled Tribes and other weaker sections persist.
There are reports in the press about atrocities against persons belonging to these groups and the frequency with which they occur is a cause for disquiet.
The humiliation which persons belonging to the Scheduled Castes in general and the Dalits in particular suffer even today, more than half a century after India proclaimed itself to be a Republic, is a matter of shame … The Commission draws inspiration in its work for defence of human rights from Mahatma Gandhi’s very potent observation: “It has always been a mystery to me how men can feel themselves honoured by the humiliation of their fellow beings”.’
In view of these robust comments by its President, the rapporteur expresses his support and confidence in the work of the NHRC.
Economic and trade issues
The EU is India’s largest trading partner and its largest source of direct foreign investment.
The Indian economy showed an 8.5 % growth rate in the 2003 tax year.
Of the issues to highlight in trade and economic relations, we draw attention to the following.
New system of generalised preferences.
Although the new system was expected to take effect on 1 April, it has been delayed due to the interest of some Member States in applying a threshold of 10 % to the Indian textile sector.
Allocation of the spectrum for mobile communications.
This is an issue of crucial importance for the EU as it will have serious implications for the mobile phone (GSM) industry.
The EU attaches great importance to bringing the frequencies for mobile communications in India into line with the international standards laid down by the International Telecommunications Union (ITU).
On European business interests , the views of the European Business Group deserve attention, as the Group stresses the need for a transparent system that will end the current discrimination between national and foreign companies in the taxation and regulation of numerous industries.
However, the Group’s final assessment is a positive one.
On the other hand, the government has just introduced, on 1 April 2005 after a two-year delay, a value added tax (VAT).
A large number of India’s states are planning to adopt this system, which will result in a more rational and predictable method of taxation for businesses investing in the country.
The rapporteur welcomes the initiative known as the Employment Guarantee Act, which guarantees one hundred days a year of employment in public works, with a minimum salary, to one member of family units on low incomes.
Situation in the region
The frantic search for oil and gas, to meet India’s own energy needs or those of other countries, has turned southern and eastern Asia into a scenario which could be one either of confrontation or cooperation, depending on developments.
At the moment frontier disputes caused by this issue are affecting such countries as Malaysia and Indonesia (eastern Borneo); Malaysia and Brunei (western Borneo); China and Vietnam (Gulf of Tonkin); China, Taiwan and Vietnam (Spratly and Paracel Islands); China and Japan (Senkakus and Diaoyus Islands); Thailand and Cambodia (Gulf of Thailand); East Timor and Australia (Sea of Timor).
India is not directly involved in any of these disputes, but is certainly concerned as a powerful operator in international relations in the area.
It is maintaining tense relations with Bangladesh, from which Islamic extremist elements are operating against north-eastern India.
Bangladesh is also refusing to sell gas to India and is in dispute with India over the waters of the Ganges.
India has condemned the coup carried out by King Gyanendra in Nepal.
There is a powerful Maoist guerrilla movement in that country, related to those operating from the north to the south in India itself.
However, as is well known, historically the worst relations have been those India has maintained with Pakistan and China, having suffered a humiliating defeat by the latter in 1962.
It has conducted three wars with Pakistan, two of them over Kashmir.
But relations with these two important neighbours could be changing for the better.
With China, because recent years have seen a significant rise in mutual investment, and energy worries on both sides are encouraging them to consider embarking on a joint purchasing and investment programme in this area, which is crucial to India and China alike.
The same network of common interests as those with China (which always tends to alleviate conflicts between the two countries) is emerging between India and Pakistan.
There are hopeful signs, such as the scheduled bus service inaugurated on 7 April between the two capitals of the divided Kashmir, Srinagar and Muzaffarabad, while ‘cricket diplomacy’ has been stepped up by the attendance of the President of Pakistan at a test match in India.
No less important is the planned tripartite agreement to supply gas from Iran to India through Pakistan, to the dismay of the Bush administration.
Instead of reprimanding India for seeking energy resources in Iran, the United States should be supporting the Indo-Iranian-Pakistani rapprochement, as something of benefit to its people, creating a web of mutual interests, distancing the prospect of conflict between them and thus favouring the welfare and stability of the region.
In any event, the EU and India – through the philosophy and international instruments which they share, uphold and promote (multilateralism, the UN, as a nucleus of the multilateral system, the fight against terrorism and so on) – can effectively contribute to peace, prosperity, dignity and stability in southern Asia.
21.
3.
2005
STANOVISKO Výboru pro rozvoj
pro Výbor pro zahraniční věci
ke vztahům EU–Indie: strategické partnerství
( 2004/2169(INI) )
Navrhovatel:
Frithjof Schmidt
NÁVRHY
Výbor pro rozvoj vyzývá Výbor pro zahraniční věci jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. zdůrazňuje pozoruhodný kulturní, politický a v současné době i hospodářský význam Indie, který se v minulosti jen nedostatečně odrážel ve smluvních vztazích mezi Indií a Evropou;
2. vřele vítá smlouvu o strategickém partnerství mezi EU a Indií, díky níž vztahy mezi EU a Indií nabývají stejného významu jako vztahy s Čínou, Ruskem, Japonskem, USA a Kanadou;
3. oceňuje a podporuje skutečnost, že strategické partnerství staví zvláště do popředí politický dialog; zdůrazňuje však, že splnění rozvojových cílů tisíciletí a účinný boj proti chudobě by měly být i nadále důležitými prvky strategického partnerství EU–Indie;
4. uznává, že v oblasti ukazatelů lidského rozvoje dosáhla Indie v posledních desetiletích značného pokroku a do určité míry se tak z příjemce rozvojové pomoci stala dárcem; přesto však vyjadřuje své znepokojení nad přetrvávajícím vysokým počtem Indů, kteří jsou stále nuceni žít v naprosté bídě a jsou zbaveni veškerých práv;
5. vyzývá Komisi a Radu, aby spolu s indickou vládou neodkladně pracovaly na zlepšení situace nerovnoprávných vrstev obyvatelstva, zejména žen, dětí a znevýhodněných skupin obyvatel, např. Dalitů a Adivasů; vyzývá, aby se budoucí opatření pro spolupráci přezkoumala s ohledem na to, do jaké míry aktivně přispějí k odstranění diskriminace podle pohlaví a podle kast;
6. zdůrazňuje, že zhoršující se stav životního prostředí v Indii je zvláště pro chudé obyvatele stále naléhavějším problémem, což se týká znečištění vody, znehodnocování půdy, znečištění ovzduší, klimatických změn a ztráty biodiverzity, a zdůrazňuje zvláštní naléhavost posílení spolupráce EU s Indií v této oblasti;
7. domnívá se, že rozlišujícím znakem pravého partnerství je otevřený a upřímný dialog o všech záležitostech společného zájmu, a proto vítá skutečnost, že strategické partnerství poskytuje možnost rozšířit a institucionalizovat dialog o lidských právech;
8. konstatuje, že z důvodu nedostatečného trestního stíhání zejména násilných trestných činů a obchodování s lidmi přetrvává v Indii i nadále atmosféra beztrestnosti, která ohrožuje právní pořádek; proto vyzývá k širšímu dialogu o otázkách soudní a policejní reformy;
9. vyzývá Radu a Komisi, aby se v kontextu institucionalizovaného dialogu o lidských právech zabývaly otázkou pogromu ve státě Gudžarát, ke kterému došlo v roce 2002 a o němž se dosud nejednalo, stejně jako otázkou stále vysokého počtu obětí násilných činů v Indií spravovaném Kašmíru;
10. vyzývá Radu a Komisi, aby s Indií zahájily dialog o ratifikaci stanov Mezinárodního trestního soudu, zrušení trestu smrti, ratifikace zejména úmluv proti mučení a dětské práci spolu s doplňujícími protokoly k ICCPR (Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech) a k CEDAW (Úmluvě o odstranění všech forem diskriminace žen).
POSTUP
Název
Vztahy EU–Indie: strategické partnerství
Číslo postupu
2004/2169(INI)
Příslušný výbor
AFET
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
DEVE 28.10.2004
Užší spolupráce
Ne
Navrhovatel Datum jmenování
Frithjof Schmidt 6.10.2004
Projednání ve výboru
2.12.2004
20.1.2005
Datum přijetí pozměňovacích návrhů
16.3.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
32
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Alessandro Battilocchio, Danutė Budreikaitė, Nirj Deva, Koenraad Dillen, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Hélène Goudin, Jana Hybášková, Filip Andrzej Kaczmarek, Glenys Kinnock, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Józef Pinior, José Ribeiro e Castro, Toomas Savi, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Margrietus van den Berg, Jan Zahradil
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Marie-Hélène Aubert, Ana Maria Gomes, Fiona Hall, Manolis Mavrommatis, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Javier Moreno Sánchez
25.
2.
2005
STANOVISKO Výboru pro mezinárodní obchod
pro Výbor pro zahraniční věci
ke vztahům EU–Indie: strategické partnerství
( 2004/2169(INI) )
Navrhovatel:
Georgios Papastamkos
NÁVRHY
Výbor pro mezinárodní obchod vyzývá Výbor pro zahraniční věci jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. souhlasí se všemi cíly, které Komise stanovila ve svém sdělení o strategickém partnerství EU–Indie;
2. vyjadřuje své uspokojení nad dohodou dosaženou na pátém summitu EU–Indie, že bude vypracován akční plán pro strategické partnerství EU–Indie a nové společné politické prohlášení ke schválení na šestém summitu EU–Indie v roce 2005;
3. pozitivně hodnotí dohodu dosaženou na pátém summitu EU–Indie, která povede k usnadnění a dalšímu rozvoji dvojstranného obchodu a investic s ohledem na to, že dvojstranné obchodní vztahy zjevně nedosahují úrovně, které by dosahovat mohly; zdůrazňuje však, že jsou to zejména investice, co je třeba zvýšit, a že je pro Indii zásadní, aby více otevřela svůj trh a provedla hospodářské reformy zaměřené na další odstranění cel, na vypořádání se s omezeními necelní povahy a na účinnou ochranu práv duševního vlastnictví;
4. je přesvědčen, že je v zájmu EU a Indie společně usilovat o úspěšný výsledek jednání o Rozvojové agendě z Dauhá (DDA); proto je třeba, aby se obě strany snažily o co největší sblížení svých názorů na klíčové otázky DDA; zvláště užitečný by byl užší kontakt mezi poslanci Evropského parlamentu a indického parlamentu;
5. doufá, že Indie v rámci probíhajících jednání WTO zaujme svou klíčovou úlohu a bude aktivně spolupracovat na řešení projednávaných problémů, zejména v oblasti přístupu nezemědělských produktů na trh;
6. uznává potřebu posílit dvojstrannou spolupráci a zaměřit se při tom na technické překážky obchodu a otázky hygieny, zapojit se do dialogu o nástrojích ochrany obchodu a obecněji o dodržování pravidel WTO;
7. požaduje, aby se při dialogu mezi EU a Indií o investicích zohlednila sociálně-politická odpovědnost zahraničních investorů v hostitelské zemi; zdůrazňuje také, že práva zaručená podnikům by měla být doplněna i povinnostmi a že investoři v hostitelské zemi by měli uplatňovat alespoň základní pracovní normy Mezinárodní organizace práce (ILO);
8. domnívá se, že by měla být více podporována spolupráce na poli vědy a techniky; konkrétně je cílem podpora dialogu na všech úrovních se zaměřením na otázky společného zájmu, jako jsou informační technologie, vesmírná technologie, biotechnologie, elektronický obchod a textilní průmysl; významným faktorem je rozšíření možnosti kontaktů a výměn mezi univerzitami;
9. bere na vědomí, že EU musí podporovat regionální spolupráci v jižní Asii a také dosáhnout strategického sbližování s cílem zlepšit vztahy mezi EU a Jihoasijským sdružením pro regionální spolupráci;
10. zdůrazňuje, že je také třeba, aby byla EU Indii nápomocna v boji s chudobou a obecně při dosahování jejích rozvojových cílů; zdůrazňuje také, že je třeba, aby EU s Indií spolupracovala v celé řadě oblastí, včetně rozvojové politiky, řízení, environmentální udržitelnosti a sociální a hospodářské soudržnosti;
11. zdůrazňuje navíc, že pro EU by mělo být důležité povzbuzovat a podporovat Indii při zavádění nebo pokračujícím přijímání mezinárodních pracovních norem, zejména prostřednictvím úplné ratifikace a praktického uplatňování úmluv ILO, a zvláště – vzhledem k tomu, že je nutné bojovat proti dětské práci, jež je v současné době stále velkým problémem Indie – Úmluvy o minimálním věku (C138) týkající se minimálního věku pro přijetí do zaměstnání;
12. doufá, že Indie bude spolu s dalšími přijímajícími zeměmi reagovat na výzvu rozvojových zemí k nalezení řešení problémů, které bezesporu vzniknou při odstranění kvantitativních omezení dovozu textilu, maje na paměti, že se očekává, že Indie bude mít z tohoto opatření značný užitek; doufá rovněž, že se Indie zdrží všech nepoctivých obchodních praktik vůči průmyslovým podnikům EU, aby EU na oplátku nemusela použít příslušných nástrojů na ochranu obchodu v souladu s pravidly WTO;
13. bere na vědomí, že Indie již má nesmírný geopolitický vliv založený na její hospodářské síle, především v odvětví nových technologií, a zdůrazňuje, že Indii je proto třeba považovat za mezinárodně uznávaného globálního aktéra a že z takového statutu pro Indii vyplývá větší sociální odpovědnost.
POSTUP
Název
Vztahy EU–Indie: strategické partnerství
Číslo postupu
2004/2169(INI)
Příslušný výbor
AFET
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
INTA
28.10.2004
Užší spolupráce
Navrhovatel Datum jmenování
Georgios Papastamkos
30.9.2004
Projednání ve výboru
17.1.2005
Datum přijetí pozměňovacích návrhů
22.2.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
26
3
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Peter Šťastný, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Robert Sturdy, Zbigniew Zaleski, Kader Arif, Françoise Castex, Glyn Ford, Erika Mann, David Martin, Javier Moreno Sánchez, Giulietto Chiesa, Sajjad Karim, Johan Van Hecke, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Bogusław Rogalski
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Filip Andrzej Kaczmarek, Maria Martens, Marianne Thyssen, Margrietus van den Berg, Saïd El Khadraoui, Antolín Sánchez Presedo, Danutė Budreikaitė, Jonas Sjöstedt, Anna Elzbieta Fotyga
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
POSTUP
Název
Vztahy EU–Indie: strategické partnerství
Číslo postupu
2004/2169(INI)
Základ v jednacím řádu
článek 45
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
AFET 28.10.2004
Výbory požádané o stanovisko Datum oznámení na zasedání
DEVE 28.10.2004
INTA 28.10.2004
LIBE 28.10.2004
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
LIBE 21.2.2005
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Návrh(y) usnesení začleněný(é) do zprávy
Zpravodaj Datum jmenování
Emilio Menéndez del Valle 13.9.2004
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
26.4.2005
12.7.2005
Datum přijetí
13.7.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
60
1
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Vittorio Emanuele Agnoletto, Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Anna Elzbieta Fotyga, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Joost Lagendijk, Cecilia Malmström, Edward McMillan-Scott, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Michel Rocard, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Marek Maciej Siwiec, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Philip Bushill-Matthews, Proinsias De Rossa, Árpád Duka-Zólyomi, Michael Gahler, Milan Horáček, Sajjad Karim, Jo Leinen, Erik Meijer, Janusz Onyszkiewicz, Doris Pack, Aloyzas Sakalas, Marcello Vernola
Náhradníci (čl.
178 odst.
2) přítomní při závěrečném hlasování
Sylwester Chruszcz, Neena Gill, Jean Lambert, Tadeusz Zwiefka
Datum předložení – A6
1.8.2005
A6-0256/2005
